FLORA DE CATALUNYA 
Gènere 837. — DRYÓPTERIS ADANS. 
(Del grec èpvorzepiç, emprat per Dioscòrides per a designar una falguera, mrépiç, que es 
es feia a les soques del roures, òpúç.) 
Sorus arrodonits, situats al dors dels nervis, sense indusi o amb indusi re- 
niforme fix pel seu centre i per un plec radial. Falgueres mitjanes o de gran 
talla, amb les frondes fèrtils i les estèrils iguals, 2-4 vegades pinnatisectes, de 
pecíols 4 escamosos. 
Pecíol tan llarg o més que la làmina, sorus sense indusi.. . . 2. 
Pecíol generalment molt més curt que la làmina, sorus amb indusi. 4. 
pinnatífids, làmina peluda en ambdues cares. 
3,111. D. Phegópteris. 
Frondes netament triangulars, bi- o tripinnatisectes, glabres o bé amb 
line de contorn ovat lanceolat, pinnatisectes, amb els segments 
I Claraqtis — PIandniOS ee de ee in. caga datar 4 Qu go 
Segments inferiors de les frondes tan grans com la resta de la làmina, 
planta glabra . . . . . 3,112. D. Linnaeana. 
Segments inferiors de les rondes més CEE que la resta de la làmina, 
planta pubescent glaudulosa. . . . . 3,113. D. Robertiana. 
Frondes pinnatisectes, amb els segments pinnatífids, o bé bipinnatisectes 5 
4 $ Frondes bi-o tripinnatisectes, molt sovint glanduloses . . . . . 6. 
Pecíol poc escamós, lòbuls dels segments enters o lleugerament fistc- 
nats, sorus petits, dita dr om al marge i molt pròxims 
a elle.. i are me . . 3,114. D. montana. 
Pecíol i raquis ele escamosos, lopuls dels segments dentats, sorus 
grans, disposats parallelament als nervis i molt acostats a ells. 
3,115. D. Fílix-mas. 
Frondes amb glàndules groguenques molt abundants en totes llurs 
parts, pecíol molt curt, robust, molt escamós, escames fosques. 
3,117. D. Villàrsii. 
Frondes amb glàndules molt escasses i petites, pecíol llarg i prim, d- 
cobert d'escames obscures. . . —. . . . 2, 3.116. D. dilatata. 
41 32I 
