PUBLICACIONS:i DE: L'INSTITUE DE CLENCUES 
Polipodiàcies. G. 837. - Dryópteris. 
3,111. — D. Phegópteris (L.) C. Chris- 
tensen — Polypódium Phegópteris L. — 
Phegópteris polypodioídes Fée — Aspí- 
dium Phegópteris (L.) Baumg. 
(del grec pqyós, en llatí fagus, faig, i mrégic, 
falguera, perquè sol fer-se a les fagedes, cf. 
Dryopteris.) 
CAN 
Perenne, de rizoma llarg i prim, i frondes 
au De de 2-5 dm, d'un verd clar, ovades triangulars, 
1 e NRER CS més llargues que amples, llargament acumina- 
( Nits: des, Peludes en ambdues cares, pinnatiparti- 
Dryópteris Phegópteris des, amb els segments acuminats, pinnatífids, 
els dos inferiors més petits que els del mig 
i reflexos, lòbuls generalment enters o dentats, pecíol prim, molt més llarg que 
el limbe, poc escamós, sorus Pelifs, molt acostats els uns als altres i situats 
Prob de la vora dels lòbuls formant línies paralleles al vaquis, sense indusi. 
Geografia. — Ilocs molt ombrejats i humits de les altes muntanyes silícies del Piree 
neu: Vall d'Aran, a Tredós, Port de Caldes, Colomers, Arties (Llen.), entre Bossost i 
el Coll de Bareges, Ruda (C. et S.), Port de Benasc (Zett., Sauras) , Setcases, Costabona 
(Vay.) — Juny-Setembre. 
3,112. — D. Linnaeana C. Christensen 
— Polypódium Dryópteris L. — Phe- 
gópteris Dryópteris Fée — Aspídium 
Dryópteris (L.) Baumg. 
(Linnaeana, dedicada a honor del cèlebre Linné, 
llatinitzat linnaeus, car, havent passat aquesta 
planta al gènere Dryopteris, no podia conservar 
el nom específic prínceps.) 
Perenne, de rizoma llarg i prim, negre, 
lluent, i frondes d'I-4 dm, d'un verd viu, 
triangulars, més amples que llargues, molt 
Dryópteris Linnaeana blanes, completament glabres, tripinnatisectes, 
PES peres (is reli amb els segments inferiors igualant, cadascun, 
la resta de la làmina, lòbuls oblongs, enters o dentats, plans, pecíol prim, frà- 
gil, molt més llarg que el limbe, poc escamós, mai glandulós, sorus petits, ge- 
neralment separats i no confluents àdhuc en la maturitat, disposats formant 
dues línies paralleles al raquis, sense indusi. 
Geografia. — Roques i boscos ombrejats del Pireneu i muntanyes pre-pirenenques 
silícies, bastant comuna. — Juny-Setembre. 
322 
