PUBLICACIONS DE L'UINSGI DUD) DE. CLENGRES 
Gènere 838. — POLYSTICHUM ROTH 
(Del grec roàúç, molt, i acíyoç, rengle, alludint a la gran quantitat de sorus arrenglerats.) 
Sorus rodons, situats al dors dels nervis i amb l'indusi orbicular, fix sola- 
ment pel centre. Falgueres grans, de frondes coriàcies, d'un verd fosc, les 
fèrtils i les estèrils iguals, pinnatisectes o bipinnatisectes, amb els pecíols 
escamosos. 
Frondes pinnatisectes. . . . . . . . . 3,118. P. Lonchitis. 
Frondes bipinnatisectes . EE et EA 2. 
amb el pecíol curt , planta de les altes muntanyes. AG MES Sa: 
/ 3,119. P. lobàtum. 
Frondes a penes atenuades a la base, blanes, d'un verd clar, pecíol 
to llarg, planta de terra baixa. . . . . . 3,120. P. setíferum. 
I Frondes atenuades a la base, coriàcies, un poc lluents, d'un verd fosc, 
2 
3,118. — P. Lonchitis (L.) Roth — 
Polypódium Lonchitis L. — Aspídium 
Lonchitis Svv. 
(del grec Xorgittc, derivat de Noya, ferro de llança, 
nom emprat ber Dioscòrides per a designar una 
falguera de fronda lanceolada : ..... quod folia 
instar lanceae in acutum desinant, diu Bauhin.) 
Perenne, de rizoma curt i gruixut i frondes 
coriàcies, de 15-45 cm, oblongo-lanceolades, 
glabres, d'un verd groguenc, pinnatisectes, amb 
Polystichum Lonchitis eis segments peciolulats, oblongs falciformes, 
CO Eemiu a rei auviculats a la base, denticulats espinescents, 
pecíol molt curt, molt escamós, així com el raquis, sorus grans, a mitja 
distància entre el vraquis i el marge, els adults coniluents en una línia, indusi 
orbicular, amb el marge finament denticulat. 
Geografia. — Roques i pedruscall de les altes muntanyes, per sobre dels 1000 m, al 
Piteneu , els Emprius, pr. de Sallent (Puj., C.), segurament accidental. — Maig-Setembre, 
326 
CA SER 
