PU B LL CA CIONS VDRE IC dIEN S MU CU DE CIENCIES 
Gènere 840. — BLÉCHNUM L. 
(Nom grec de les falgueres, BXzgvov, sinònim de zréptç.) 
Sorus disposats al revers de les frondes fèrtils en dues línies paraHeles al 
nervi mitjà dels segments, confluents i cobrint del tot els segments, indusi 
linear fix a la vora externa del sorus. Falguera de grandària mitjana, de 
frondes dimorfes, totes lanceolades i pinnatisectes, coriàcies, glabres, les 
estèrils breument peciolades, de segments oblongs, les fèrtils amb pecíol llarg 
i segments linears i més separats. 
3,124.— B. Spicant (L.) Sm.— Osmun- 
da Spícant L. 
(Spicant, nom germànic antic d'una falguera 
el vizoma de la qual, segons Bauhin, recorda 
el del nard o spica indica.) 
Bléchnum Spícant 
Geografia. — Boscos humits, llocs pedregosos ombrejats i vores dels rierols de les 
comarques silícies, bastant comuna al Pireneu i muntanyes pre-pirenenques , fora d'allí 
al Montseny, Santa Fe, Salt de Gualba, etc. , Santa Coloma de Farners, Santa Creu 
d'Horta (Cod.), fins a menys de r0o0 m a Santa Ceclina, pr. de Caldes de Malavella (Xi- 
berta). — Juny-Setembre. 
330 
