EU OBRES GA UNS A 
Polipodiàcies. G. 843. - Asplénium. 
(F. Q.), prop de Gerri de la Sal, a 600 m (Coste), la Pobla de Segur, cap a Peracols i 
Montcortès (Soulié), Organyà (Bub.), Girona, a les coves de Sant Julià de Ramis, sobre 
el Ter (Barnola), Empordà, a Darnius (R. de Bolòs) — Febrer-Juny. 
3,131. — A. marínum L. 
(perquè sol fer-se en llocs marítims , és la Cha- 
maefilix marina anglica, de L'Obel.) 
Perenne, de rizoma grutxuti frondes d'I-4 dm, 
oblongo-lanceolades, persistents, coriàcies, d'un 
verd molt fosc, lluents, Pimnatisectes, amb els 
segments grans, breument peciolats, ovats o 
bé oblongs trapezoidals, obtusos, desigualment 
fistonats, atenuats cuneiformes a la base, que 
té la vora superior auriculada, pecíol més curt 
Asplénium marínum que el limbe, d'un bru negrós, lluent, estreta- 
Des mentalat així com la part imferior del raquis, 
sorus limears o oblongs, situats prop del nervi mitjà dels lòbuls un pec obli- 
quament, indusi enter. 
Geografia. — Clivelles dels penyals silicis, ombrejats, de la Costa Brava: Cap de 
Creus, a Cadaquers (Trèm.), abundant a la Cova dels Capellans (Cad.) , molt rara a l'in- 
terior : Olot, Pla de Begudà (Fontfreda, R. de Bolòs). — Maig-Octubre. 
3,132. — A. lanceolàtum Huds. 
(per les frondes lanceolades.) 
Perenne, de rizoma serpentejant i frondes 
d'r-4 dm, oblongo-lanceolades, llargament ate- 
nuades vers l'àpex i molt poc en llur part in- 
ferior, d'un verd fosc, bipinnatisectes, amb 
els segments ovats oblongs o bé ovats lanceo- 
lats, obtusos, els inferiors distants, lòbuls apro- 
ximats, curtament peciolulats, arrodonits o 
obovats oblongs, obtusos, pecíol més curt que 
el limbe, gruixut, castany i lluent com la major 
part del raquis, sorus curts, oblongs, ovats o, 
rares vegades, en forma de ganxo, indusi enter. 
Geografia. — Penyals ombrejats, silicis, molt rara: Cadaquers (Trèm.), al Barranc de 
la Sabolla (Gros), Portbou (Neyraut) , Albera, entre Cervera i Cotlliure , Vall de la Tet, 
a Prades (Sen. ex Coste). — Abril-Setembre. 
43 337 
