FLORA DE CATALUNYA 
Polipodiàcies. G. 843. - Asplénium. 
a l'àpex, pecíol igual al limbe o més curt, negre a la base, sorus linears, con- 
fluents. 
Geografia. — Penyals i roquissars, murs, etc., de les muntanyes silícies, a partir dels 
r000 m d'altitud : Pireneu, poc frequent , Montseny, pr. de Viladrau (Rothm.), Serra 
de Prades (F. Q.) — Jul.-Agost. 
3,139. — A. Virgílii Bory — A. Adiàn- 
tum-nígrum ssp. Onopteris Heufl. 
(dedicada a honor de Virgili, per haver-la des- 
coberta Brob de Nàpols, a la tomba que hom 
suposa del Poeta.) 
Simontmia. — Com en l'espècie anterior. 
Perenne, de rizoma gruixut i serpentejant, 
frondes de 2-4 dm, coriàcies, d'un verd molt 
- fosc, lluents, glabres, ovades lanceolades, amb 
Asplénium Virgilii l'extrem molt atenuat i agut, bipinnatipartides, 
h de segments incisats o pinnatífids, els més in- 
feriors dels de primer ordre Poc distants, molt encorbats cap amunt, lanceolats, 
molt aguts i atenuals a l'àpex, iguals a la meitat del limbe o poc menys, els 
segments de darrer ordre lanceolats i amb dents bastant grans, pecíol més 
llarg que el limbe, negre a la base, sorus iinears, confluents. 
Geografia. — IJocs rocosos o pedregosos, humits i ombrejats, vores dels torrents, etc., 
de la major part del país, en indrets silicis o descalcificats, des del litoral fins prop de rooo 
metres d'altitud. — Maig-Juliol. 
HÍBRIDS 
3,140. — A. germànicum VVeis. — A. 
septentrionale X Trichómanes. 
Perenne, frondes de 0'5-I55 dm, d'un verd 
clar, fanceolades, pinnatipartides, amb els seg- 
ments distants, cuneiformes, pinnatisectes o 
incisos dentats, pecíol tan llarg o poc més 
llarg que el limbe, d'un castany lluent fins a la 
meitat, sorus linears, a la fi confluents, indusi 
enter , espores frustrades. 
Asplénium germànicum 
341 
