PUBLICACIONS/DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Gènere 845. — PTERIS L. 
(Del grec zrépiç, falguera, dita així de mrepòv, ala, per haver comparat les seves frondes, 
pinnades, amb les ales dels ocells.) 
Esporangis disposats en una línia inframarginal contínua que segueix la 
vora dels segments fins prop de llur àpex, coberts pel marge revolut de la 
fronda. Planta de rizoma serpentejant, bru, i frondes 3-8 dm, homomorfes 
o quasi homomorfes, pinnatisectes, amb els segments inferiors bipartits, poc 
nombrosos, subsèssils o un poc atenuats inferiorment, allargats, oposats, en- 
ters o finament denticulats, pecíol igual al 
limbe, que és ovat oblong, o fins a tres vega- 
des més llarg. 
3,143. — P. crética. L. 
(perquè viu a Creta.) 
Geografia. — Obagues de la part oriental de Cata- 
lunya, raríssima : Osor, a la Font del Coral (Cod.). — 
Maig-Setembre. 
Pteris crética 
N. B. També a Girona, als murs d'un hivernacle (Queralt), segurament subespon- 
tània, com podria ésser-ho així mateix a Osor. Les P. trémula R. Br. i P. longifolia H.. 
hom les troba alguna vegada, prop de Barcelona, escapades de cultiu. 
344 
