EL OR AS DEMCATALUNYA 
Gènere 850. — NOTHOLAENA R. BR. 
(Del grec vó9oc, illegítim, fals, i /Axiva, clàmide, alludint a les vores revolutes dels seg- 
ments o lòbuls de les frondes, que, recobrint els sorus, substitueixen l'indusi en la seva 
funció.) 
Sorus rodons, petits, confluents i sense indusi, a vegades un poc coberts 
pel marge revolut dels segments. Falgueres perennes, de frondes homomorfes, 
pinnatisectes, amb els segments pinnatipartits i el revers cobert de pèls es- 
quamiformes. 
Frondes completament cobertes de pèls Mi llanosos, pecíol molt 
més curt que el limbe . . . . . 4. 3,149. N. véllea. 
Frondes amb l'anvers glabre, pecíol lent o més llarg que el limbe. 
3,148. N. Marantae. 
3,148. — N. Marantae (L.) R. Br. — 
Acróstichum Marantae L. 
(dedicada a honor de Bartolomeo Maranta, metge 
venecià del segle XVI, autor de Methodi cognos- 
cendorum simplicium, del 1559, en la qual obra 
descriu aquesta planta del Colli Fuganei, prop 
de Pàdua.) 
Perenne, de rizoma serpentejant, gruixut, 
frondes d'I-4 dm, d'un verd fosc, glabres a 
l'anvers, cobertes al vevers d'escames filiformes, 
blanquinoses al principi i després rogenques, 
les frondes oblongues lanceolades, bipinnati- 
sectes, amb els segments primaris dividits en 
lòbuls oblongs oblusos, enters, pecíol tant o més llarg que el limbe, bru, lluent 
i un poc escamós, sorus en una línia inframarginal. 
Geografia. —Clivelles de les toques pissarroses, granítiques o volcàniques de les baixes 
muntanyes, fins prop de 1000 m, en indrets secs, molt rara : Rosselló, a Cotlliure, l'Al- 
bera (Gaut.) , la Garrotxa, a la Garrinada, prop d'Olot (Vay., Cad., Barnola) , les Gui- 
jleries, a la Palomera i al Totrent del Maiol, pr. de la Cellera, Osor, Susqueda (Cod.), Pont 
de Malafogassa (Barnola) , Montseny, al Salt de Gualba (Barnola) , Vallès, a la Moleta, 
sobre can Carbonell (Cad.) , Pallars, prop de Rialb de Noguera, als penyals de la riba 
dreta (F. Q.) — Maig-Agost. 
349 
