PU BE LCA C ON S 3DSE EE UNS III UD DE CIENCIES 
Família 142. — OSMUNDÀCIES BRONGN. 
(Del gènere Osmunda.) 
Aquesta família en el nostre país no està representada sinó pel gènere 
seguent : 
Gènere 853. — OSMUNDA L. 
(Nom pre-linneà de l'espècie segient. Hom el suposa derivat d'Osmunder, la divinitat 
cèltica Thor, símbol de la força, per la puixança d'aquesta falguera.) 
Esporangis subglobulosos, curtament pedicellats, sense anell, dehiscents 
en dues valves, reunits al capdamunt de les frondes fèrtils en una mena de 
panícula terminal, sense indusi. Falguera perenne, de 0'5-I5 m, amb el ri- 
zoma molt gruixut, oblic, i frondes molt amples, de prefoliació circinada, 
llargament peciolades, bipinnatisectes, amb els 
lòbuls oblongs lanceolats, asimètrics o uniauri- 
culats, serrulats i sostinguts per un curt pecíol. 
3,154. — O. regalis L. 
Do (és el nom que li donà Charles Plumier, Filices 
Amer., P. 35, el 1705, regalis, reial, magnífica, 
per la magnificència del seu port.) 
Sinonímia. — Osmunda , cast., helecho real, 
Osmunda regalis lentejil , fr., fougère royale. 
Geografia. — Barrancades humides i llocs palúdics sorrencs i ombrejats de la banda 
oriental plujosa (més de 600 mm de pluja) i silícia de Catalunya, fins a 500 m : Mont- 
seny (Salv.), prop del Salt de Gualba (Llen., Cad., Barnola, F. Q., etc.) , la Selva, a Santa 
Coloma de Farners, abundant als torrents pròxims al Balneari Martí (Cad.), Caldes de 
Malavella, al barranc de can Garriga de Santa Ceclina i Vidreres, conca superior del Re- 
rapins (Xiberta), Riera d'Osor (Cod.) , Empordà, a Roses (Trèm.), Serra de Pení (Tex.), 
Requesens (Cufi, Trèm., Vay.) , l'Albera, a la Roca, i a la vall de la Massana, a la Car- 
bassera (VVarion, teste Gaut.), Banyuls, Portvendres, Cotlliure (Gaut.). — Maig-Juny. 
354 
