PUBLELCACIONS DIE ENS TU DE (CIENCIES 
Isoetàcies, 
Isoetes lacustris 
G. 858. - Isoetes. 
3,162. — I. lacustris L. 
(del llatí lacustris, Propi dels llacs, perquè s'hi 
fa: in fundis lacuum diu Limné.) 
Perenne, aquàtica, submergida, bastant ro- 
busta, d'arrels quasi glabres i tija bulbiforme, 
bilobulada, sense fillobodis, fulles de I0-I5 cm, 
d'un verd molt fosc, rígides, diàfanes, semiíci- 
líndriques, linears alenades, macròspores globu- 
loses, irregularment reliculades muricades, la 
majoria truncades, micròspores molt llises però 
amb 6-7 puntes a l'àpex de la cresta. 
Geografia. — Estanys de les altes muntanyes : Baciver, pr. de Castanesa (Timb.) , 
Vall del Querol, entre Porter i l'Estany de Lanós, Estany de la Devesa (Bub.), massís, 
del Carlit, a l'Estany Llarg, 2160 m (Seb. de Salve, feste Gaut.), i als de Fontviva, a 2180, 
del Roset, a 2190, i de I,anós, a 2154 (Marc. d'Aym.) — Jul.-Setembre. 
Isoetes Brochonii 
3,163. — I. Brochónii Motelay 
(dedicada a honor d'Henry Etienne Brochon, 
botànic de Bordeus, 1833-1890.) 
Perenne, aquàtica, submergida, amb la tija 
bulbiforme, bilobulada, sense fillopodis, fulles 
escasses (5-I2), curtes, de 3-6 cm, cilíndriques, 
estretes, rígides i fràgils, opaques, d'un verd 
fosc en llur part superior, rosades a la base, 
macròspores més petites que en l'espècie anterior, 
de o'5 mm de diàmetre, fortament tuberculades, 
amb tubercles obtusos, micròspores llises o amb 
escasses berrugues grosses. 
Geografia. — Estanys de les altes muntanyes : Vall d'Aran, sobre Tredòs, en nom- 
brosos llacs a 2000 m i més amunt, Estany de Liat, a 2200 m (C. et S.) , Alt Pallars, a 
l'Estany de Mar, sobre Capdella (Eretschmer, in Hb. Rothm.) , Andorra, als Pessons 
(Coust. et Gand.) , i vessant del Nord, a l'estanyol inferior del Rulle, a la vall d'Astos, 
a 2090 m , massís del Carlit, als estanys de Fontviva, del Roset, de Lanós i del Lanoset 
(Marc. d'Aym.) — Jul.-Setembre. 
362 
