PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCNES 
format pels estams i situat entre 
la corolla i el gineceu. 
androgin -ògina. Inflorescència amb 
flors masculines i femenines. — 
Planta andrògina, la que té aques- 
ta mena d'inflorescències, com la 
figuera, els Carex, etc. 
anell. En les falgueres conjunt de 
cèlules de parets radials gruixu- 
des, en forma d'arc de meridià o 
de corona, que es troba en els es- 
porangis. Fig. II. 
Fig. 1r. Anell d'un esporangi de falguera 
angiosperm -a. Planta de carpels 
closos que formen la cavitat ovà- 
rica , plantes fructíferes, per opo- 
sició a gimnospermes, les sements 
de les quals no estan protegides 
pel fruit 
angustisepte -a. Dit dels fruits, ge- 
neralment de la siliqua o de la si- 
lícula, d'embà coincident amb llur 
secció longitudinal més estreta. 
Fig. I2. 
anisogin -ògina. Gineceu, flor, que 
té un nombre de carpels no igual 
al dels pètals. 
anisostèmon -a. Androceu, flor, amb 
un nombre d'estams no igual al 
dels pètals. 
antera. Part de l'estam que conté 
el pollen Fig. 20. 
378 
Fig. I2. 
Silícules angustiseptes, la de la dreta 
en secció transversal 
antesi. Acte d'obrir-se la flor. 
antodi. Capítol. 
anual. Planta que realitza totes les 
funcions vegetatives i reproduc- 
tores en menys d'un any i que 
després mor. 
anvers. Cara superior o interna d'un 
òrgan foliaci. 
apendiculat -ada. Proveit d'apèndixs. 
apèndix. Part accessòria d'algun 
òrgan. 
apètal -a. De periant senzill, sense 
pètals. 
apiculat -a. Acabat sobtosament en 
punta curta. Fig. I3. 
Cl El Í 
Fig. 13. Fruit apiculat de llentilla 
aplicat -ada. Dit de les fulles, bràc- 
tees, pèls, molt acostats a un altre 
òrgan o a una superfície sense 
adherir-s'hi. 
apo-. Prefix que denota allunya- 
ment, separació : apocàrPic, fruit 
de carpels no conerescents. Opo- 
sat a sim-, sin-: sincàrbic, de 
carpels soldats. 
àpter -a. Sense ala, no alat. 
