FLORA DE CATALUNYA 
B 
baccilorme. Semblant a una baia. 
baia. Fruit indehiscent, carnós, d'en- 
docarpi polpós o sucós. 
balausta. Fruit complex del magra- 
ner, format per dos estrats de car- 
pels superposats amb el pericarpi 
coriaci i les llavors de coberta car- 
nosa i sucosa. 
Fig. 20. Estam d'antera basifixa 
basifix- a. Inserit per la base, aplicat 
generalment a les anteres. Fig. 20. 
Fig. 21. Fruits bequeruts de Sinapis i Rapistrum 
bec. Punta terminal d'un fruit o 
d'una llavor. Fig. 2I. 
beina. Base eixamplada de les fulles 
quan abraça o envolta la tija. 
Fig. 53. 
bequerut -uda. Acabat en una part 
prima i més o menys llarga simu- 
lant un bec. Fig. 2T. 
berrugós -osa. Amb petites promi- 
nències semblants a les berrugues. 
bi-. Prefix que denota dos, dues ve- 
gades, doblement. 
biennal. Planta que no floreix i fruc- 
tifica fins al segon any de la seva 
vida i que després mor. 
bífid -a. Fes en dos lòbuls fins prop 
del mig de la seva longitud. Fig. 22. 
Fig. 22. Pètal bífid (a l'esquerra) i bipartit (a la dreta 
bifurcat -ada. Dividit en dues bran- 
ques, en forma de forca de dues 
pues. 
bilabiat- ada. Dit del calze o de la 
coroHa dividit en dos llavis. Fig. 84. 
bilobat -ada. Dividit en dos lòbuls. 
bilocular. Dividit en dos lòculs. 
bipartit -ida. Fes en dos lòbuls fins 
prop de la base. Fig. 22. 
bipinnaticomposta. Fulla composta 
els folíols de la qual són pinnats. 
Fig. 23. 
bipinnatífid -a. Fulla o bé òrgan fo- 
liaci els lòbuls del qual són també 
pinnatífids. 
bipinnatipartit -ida. Fulla o bé òrgan 
foliaci pinnatipartit els segments 
