ELORA. DE CATALUNYA 
€E 
caduc -a. Que no persisteix gaire 
temps en el lloc on s'ha format. 
Tractant-se de fulles, que es des- 
prenen durant l'estació desfavo- 
rable per a la planta que les porta. 
calàtide. Capítol. 
calicitlor -a. Dit de la planta les flors 
de la qual aparenten tenir els pè- 
tals i els estams inserits sobre el 
calze, àdhuc de les que, amb l'ovari 
adherent o ínfer, els tenen concres- 
cents amb la coroHla. Fig. 26. 
XV 
Fig. 26. 
Diversos tipus florals de plantes caliciflores 
(en secció) 
calicí -na. Pertanyent al calze. 
calicinal. Calicí. 
calicle. Conjunt de bractèoles situa- 
des part de fora del calze i al seu 
entorn simulant un altre verticil 
floral sobreposat. Fig. 27. 
caliculat -ada. Proveit de calicle. 
call. Punta curta o grumoll general- 
ment esblanqueits i poc o molt 
durs. 
callós -osa. Que té calls. 
calze. El més extern dels verticils 
florals, generalment verd, o, si el 
periant és senzill, l'únic verticil 
del periant, sigui del color que 
sigui. 
Fig. 27. Calicles de clavell i de Hibiscus 
cama. Escapus. 
campanulat -ada. En forma de cam- 
paneta. Fig. 45. 
canya. Tija fistulosa i nuosa, com 
la de les gramínies. 
capil'lar. Fi com un cabell. 
capítol. Inflorescència de flors sèssils 
sobre un receptacle comú més o 
menys eixamplat i voltat d'un in- 
volucere de bràctees. Fig. 28. 
Fig. 28. 
Flors disposades en capítol 
càpsula. Fruit sec i dehiscent com- 
post de dos o més carpels. — 
Càpsula polícoca, per a Cadevall, 
aquella on els carpels, no del tot 
