PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENGEES 
conerescents a l'àpex, conserven 
certa individualitat. Fig. 29. 
Fig. 29. Càpsules de Silene i de Euphorbia 
carcèrul. Fruit policarpellar i uni- 
locular, sec i indehiscent, monos- 
perm o disperm, com el del tell. 
carena. Sortint longitudinal més o 
menys agut que recorda la quilla 
d'una nau. Conjunt dels dos pè- 
tals inferiors en les flors de les 
papilionàcies i cesalpiniàcies. 
carenal. Tipus de prefloració de les 
cesalpiniàcies, semblant a la ve- 
xillar però amb la carena externa 
i l'estendard intern. 
carenat -ada. Proveit de carena. 
Fig. 30. Ovari de la flor de taparerz sostingut 
per un llarg carpòfor 
cariòpside. Fruit sec, indehiscent i 
monosperm amb la llavor íntima- 
ment soldada al pericarpi, com 
ocorre en les gramínies. 
carpel. I,a fulla o cadascuna de les 
fulles que, molt profundament 
modificades, integren el pistil d'u- 
na flor. 
carpòfor, Receptacle allargat com 
un peduncle que porta el pistil o 
el fruit al capdamunt. Fig. 30. 
carúncula. FExerescència de poca 
extensió damunt del tegument se- 
minal, generalment al voltant del 
micròpil. Fig. 31. 
Fig. 31. Sement de ricl, amb carúncula 
caulescent. De tija ben visible. 
caulinar. Pertanyent o relatiu a la 
tija. 
cel-la. Cavitat, lòcul, de l'ovari, an- 
tera, etc. 
cespitós. Que fa gespa. 
ciatitorme. En forma de copa cònica. 
cili. Dit dels pèls i òrgans semblants 
que formen una franja marginal 
com les pestanyes a les vores de 
les parpelles (DGLC). Fig. 32. 
ciliat -ada. Proveit de cilis. Fig. 32. 
cima. Inflorescència definida en la 
qual l'eix principal cessa aviat 
de créixer i fa una flor, i els se- 
cundaris, terciaris, etc., es compor- 
ten successivament de la mateixa 
manera que aquell. Cima bípa- 
va, aquella en què la ramificació 
té lloc successivament per dues 
branques oposades. Cima escor- 
