EECORA DE 
lles oposades i soldades a la base. 
Fig. 39. 
Fig. 39. Fulles i bràctees connades de Lonicera 
comnectiu. Teixit de l'antera que 
uneix o connecta les dues teques. 
Fig. 40. 
Fig. 40. Anteres amb llurs connectius 
comnivent. Dit dels òrgans que s'en- 
corben cap endins de manera que 
estant menys separats en llurs 
CARALUNYA 
bases s'acosten o es toquen, sense 
soldar-se, per les puntes. Fig. 4I. 
Fig. 41. Estams connivents d'una labiada i sèpals 
connivents d'una malvàcia 
constret -a. Fet més estret, com es- 
trangulat. Fig. I6. 
contorta. Tipus de prefloració en què 
cada peça recobreix la segient i 
és recoberta per l'anterior. Fig. 42. 
L 
Fig. 42. Esquema de la prefloració contorta 
convolut -a. Involut. 
cor. Part interna, endurida, d'un 
tronc, d'una fruita. 
corditorme. En forma de cor, amb la 
part més ampla a baix. Fig. 43. 
cori-. Prefix que denota separació : 
coripètala, de pètals lliures, diali- 
pètala. Oposat a sim-, sin-: sim- 
pètala, de pètals soldats, gamo- 
pètala. 
coriaci -àcia. Poc o molt gruixut, en- 
durit i flexible, que recorda la con- 
sistència del cuir. 
