FLORA DE CATALUNYA 
en el pericarpi i corresponents a 
un nervi del carpel. Costa primà- 
via, en les umbellíferes, cadas- 
cuna de les cinc costes situades, 
respectivament, dues a les vores 
de cada mericarpi, una al dors 
i les altres dues entremig de les 
anteriors. Costa marginal, la de 
les vores del mericarpi. Costa dor- 
sal, la que correspon al nervi mitjà 
del carpel. Costa secundària: en 
les umbellíferes, cadascuna de les 
quatre que pot haver-hi entre les 
cinc primàries. 
cotilèdon. Fulla embrionaria de les 
sements. 
cotonós -0sa. Amb pèls llargs i prims, 
blans, d'un blanc més o menys 
pur. 
criptògam -a. Planta amb els òrgans 
de la reproducció no visibles a 
ull nu, sense flors pròpiament dites 
ni sements. 
cuneiforme. Dit de qualsevol òrgan 
la part inferior del qual, de vores 
rectes, s'estreny formant angle 
Fig. 47. Fulla i fruit cuneiformes 
agut com el perfil d'un tascó. 
Fig. 47. — ha P 
cúpula. Conjunt foliaci o escamós, 
generalment de forma hemisfè- 
rica, que envolta alguns fruits, 
com les avellanes i les glans. Fi- 
gura 48. 
Fig. 48. Cúpules del roure pènol 
cuspidat -ada. Organ foliaci atenuat 
insensiblement i acabat en punta 
fina i més o menys rígida. 
D 
decumbent. Que s'ajeu pel seu propi 
pes, incapaç de mantenir-se dret. 
N 
Fig. 49. Fulles decurrents 
decurrent. Fulla, bràctea, etc., la 
part laminar de la qual es prolon- 
ga inferiorment per dessota de la 
