PUBLICA CIONS DIES 
seva base escorrent-se adherida 
a la tija. Fig. 49. 
definida. Inflorescència cimosa, per- 
què l'eix es defineix, donant una 
flor, abans que floreixin les rames 
que en deriven. 
dehiscent. Dit del fruit que s'obre 
pel seu natural quan és madur. 
Fig. 29, 71, 89. 
deltoide. Qualsevol òrgan foliaci en 
forma de delta majúscula, A. 
dentat -ada. Organ foliaci amb el 
marge retallat poc profundament, 
formant dents. Fig. 96 dreta. 
denticida. Tipus de dehiscència que 
ocorre quan una càpsula s'obre 
per valves molt poc profundes. 
Fig. 29 esquerra. 
denticulat -ada. Dentat amb dents 
molt menudes. 
deprimit -ida. Dit d'un òrgan la for- 
ma del qual sembla derivar-se d'u- 
na altra afectada per una com- 
pressió en direcció vertical, de 
dalt a baix. En les umbellíferes, 
segons Cadevall, fruit comprimit 
parallelament a la cara comissu- 
ral. 
diadelf. Androceu o estams d'una 
flor concrescents per llurs filaments 
en dos fascicles iguals o desiguals, 
àdhuc quan un dels dos fascicles 
està representat per un estam no 
concrescent amb cap altre. 
dialipètal -a. Amb els pètals lliures, 
no concrescents. 
dialisèpal -a. Amb els sèpals lliures, 
no concrescents. 
dialitèpal -a. Amb els tèpals lliures, 
no concrescents. 
diclí -ina. Planta de flors unisexuals, 
monoica o dioica. 
dicotòmic -a. Tija o inflorescència 
ramificada per bifurcació. 
dídim -a. Organ format per dues 
meitats simètriques a banda i 
banda d'un punt o d'una línia 
medial. Fig. 50. 
didinam. Androceu o estams quan, 
havent-n'hi dos parells per flor, 
INSTITUT DE CIENCLES 
els d'un parell són més llargs que 
els de l'altre. Fig. 41 esquerra. 
Fig. 50. Silícula dídima de Biscutella 
difús -usa. Ramificació de la tija o 
de la inflorescència quan les rames 
s'estenen en tots sentits, desorde- 
nadament. 
digitat -ada. Organ foliaci profunda- 
ment dividit o compost, quan els 
segments o els folíols divergeixen 
com els dits de la mà oberta. 
Fig. 5I. 
Fig. 51. Fulles digitades de llobí 
dioic -a. Planta de flors unisexuals, 
les masculines i les femenines en 
individus diferents. 
diplostèmon -a. Androceu, flor, amb 
un nombre d'estams doble del 
de pètals i sèpals. 
390 
ais tes es 
