PUBLICACIONS DE L'IN SI T UE DE CTE NGURELS 
espora. Corpuscle uniceHular con- 
tingut dins d'un esporangi que 
serveix per a la reproducció de les 
falgueres. 
esporangi. En les falgueres, òrgan 
clos que conté les espores. Fig. II. 
esporangífer -a. Que porta esporan- 
gis. 
esquamiiorme. Que té la forma d'u- 
na escama. 
estació. Conjunt de condicions físico- 
químiques, referents al clima i 
microclima, natura del sòl, etc., 
de l'indret on prospera una planta. 
estam. Cadascun dels elements del 
tercer verticil floral o androceu 
dits òrgans masculins de la flor i 
formats per una antera sostin- 
guda o no per un filament. Fig. 20. 
estaminíter -a. Que porta els estams. 
Dit generalment de la corolla ga- 
mopètala amb els estams soldats 
a ella. 
estaminodi. Estam estèril, avortat. 
estendard. Pètal superior de la flor 
de les papilionàcies i cesalpinià- 
cies. Fig. 62. 
Fig. 62. Flor de papilionàcia amb l'estendard (e) 
estigma. Regió glandular, general- 
ment apical, del carpel, proveida 
de papilles o de pèls collectors de 
pollen. Fig. 63. 
estil. Suport més o menys allargat, a 
vegades inexistent, de l'estigma, 
que neix al capdamunt de l'ovari. 
Fig. 63. 
estilopodi. Disc del cim de l'ovari de 
les umbellíferes sobre el qual s'in- 
sereixen els dos estils. Fig. 64. 
394 
estípit. Suport prim, més o menys 
llarg, altre que el peduncle i el 
pedicel. 
Estigma È 
FR 
(i 
Fig. 63. Estilsi estigmes de diverses flors 
estipitat. Sostingut per un estípit. 
estipula. Expansió foliàcia, més o 
menys transformada, situada ge- 
neralment a la base del pecíol. Fi- 
gura 5 dreta i 05. 
Estilopodi 
a (re 
/ N 
/ 
Fig. 64. Ovaris d'umbel'lífera amb llurs estilopodis 
estipulat -ada. Amb estípules. 
estivació. Prefloració. 
estoló. Rama rèptil i radicant que 
sol néixer arran de terra i que 
també pot ésser subterrània. Fi- 
gura 66. 
