P UB EILCACIONS (DI JE ENS BIO VDIE (CIENCIES 
tillodi. Làmina foliar anàloga a un 
limbe del qual no és l'homòloga. 
tillol. Brot que neix a la base, soter- 
rada o arran de terra, d'una plan- 
ta vivaç. Goix. 
tillolar. Treure fillols. 
timbriat -ada. Dit de qualsevol òr- 
gan laminar dividit a la vora en 
lacínies molt fines formant com 
un cerrell. Fig. 068. 
Fig. 68. Pètals fimbriats d'un Dianthus (a la dreta) 
i fulla fistonada de la betònica (a l'esquerra) 
fistonat -ada. Organ foliaci amb 
dents poc sortints i arrodonides, 
com fistons, al marge. Fig. 68. 
fistulós -osa. Tija, arrel, etc., amb 
un canal interior. 
Fig. 69. Segment flabel'lat de la fronda de la capil'lera 
ilabel-lat -ada. Flabelliforme. Fig. 69. 
396 
ilabel-litorme. Organ foliaci en for- 
ma de ventall. Fig. 09. 
ilor. Brot de creixement limitat 
que conté els òrgans reproductors 
de la planta, protegits o no per 
un periant, i que pot quedar re- 
duit a un sol estam o a un pistil 
d'un sol carpel. 
iloració. Antesi. 
tloró. Flòscul. 
ftlòscul. Corolla regular o quasi re- 
gular, tubulosa, amb cinc dents 
o lòbuls, característica de moltes 
compostes. Fig. 70. 
Fig. 70. Flòscul d'una composta 
tlosculós -osa. Que només té flòsculs. 
foliaci -àcia. Que té la natura o tex- 
tura d'una fulla, que pot consi- 
derar-se com una fulla, que n'és 
l'homòleg, com les peces florals. 
tolíol. Cadascuna de les fulletes que 
integren una fulla composta. Fi- 
gura 5I, 65. 
fol-licle. Fruit sec, unilocular i dehis- 
cent, format per un sol carpel que 
s'obre per la sutura ventral. Fi- 
gura 7I. 
forma. En taxonomia, varietat de 
molt poca importància que no sol 
afectar sinó un caràcter. 
fosseta. Alvèol, cavitat petita en la 
superfície d'un òrgan. 
are —— 
