BLORA DE GATALUNYA 
iranjat -ada. Fimbriat. 
ironda. Fulla de les falgueres, amb 
esporangis o sense. 
iructífer -a. Que duu fruit. 
irutescent. Fruticós. 
Fig. 71. Fol'licle madur i obert 
iruticós -osa. Arbustiu, semblant a 
un arbust. : 
iruticulós -osa. Com un petit arbust 
o mateta. 
fulla. Organ lateral de creixement 
limitat que prové dels estrats pe- 
rifèrics de la tija. Les fulles nor- 
mals són laminars, verdes, i es 
se componen de beina, pecíol i limbe. 
funicle. Filament que uneix l'òvul 
a la placenta. 
fusitorme. Dit de l'òrgan atenuat 
pels dos caps com un fus. 
G 
gàlbula. Con de forma arrodonida 
format per escames peltades que 
es toquen per les vores. 
gamotil:le -a. De peces foliàcies con- 
crescents. 
gamopètal -a. De pètals concres- 
cents, formant una coroHla d'una 
sola peça. 
397 
gamosèpal -a. De sèpals concres- 
cents, formant un calze d'una sola 
peça. 
gamotèpal -a. De tèpals concrescents, 
formant un perigoni d'una sola 
peça. 
gatell. Ament. 
gema. Rudiment d'un nou eix vege- 
tal, generalment de forma ovoide, 
protegit per escames i situat a 
l'axilla de les fulles (persistents 
o caigudes) o de les bràctees o a 
l'extrem d'una tija. Gema floral, 
aquella que en desenvoluparse en- 
gendra una flor. 
geminat -ada. Dit de les fulles, flors, 
etcètera, disposades per parelles. 
geniculat -ada. Organ caulinar o ra- 
dical colzat en un indret, general- 
ment en un nus. 
gibós -osa. Amb un relleu en forma 
de gep. 
gibositat. Gep. 
gimnosperm -a. Planta de carpels 
oberts o esgotats més o menys 
completament en la formació dels 
òvuls, sense constituir una cavitat 
ovàrica closa , sense fruit, en el 
sentit botànic. 
ginandre -a. Amb els estams i els es- 
tils conerescents en un sol cos. 
gineceu. El més intern dels verticils 
florals, format pels carpels. 
Fig. 72. 
Estils ginobàsics 
ginobàsic -a. Dit de l'estil originària- 
ment apical que per una diferència 
