PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CILENCLES 
molt acusada en el creixement de gueta de les gramínies (la glumel- 
les diverses parts de l'ovari esdevé la inferior). Conjunt de dues peces 
basilar. En alguns Carex, espigues periantals concrescents del verti- 
femenines sostingudes per llargs cil extern en les flors de les gramí- 
peduncles basilars. Fig. 72. nies (la glumei'la superior). Fig. 61. 
ginòfor. Carpòfor. 
ginostem. Bec intrafloral de les or- 
quídies que resulta de la coneres- 
cència de part del receptacle amb 
els estams i el pistil. Fig. 73. 
Fig. 74. Glomèrul de la parietària 
glumèl-lula. Cadascuna de les dues 
peces periantals del verticil intern 
en la flor de les gramínies, gene- 
ralment molt petites i a penes 
Fig. 73. Ginostem (8) d'una orquídia visibles a ull nu. 
I glutinós. Viscós. 
gla. Aqueni molt gran voltat d'una goix. Cadascuna de les tiges o cames 
cúpula a la base, com ocorre en que neixen d'un mateix gra. 
l'alzina i el suro. Fig. 48. (DGLO. 
glabre. Sense pèls. 
glabrescent. Quasi sense pèls , amb 
pèls a penes visibles, molt escassos. 
glabriúscul. Glabrescent. 
glàndula. Cèllula o cavitat pruricel- 
lular, superficial o interna, plena 
d'una secreció (d'essència, resina, 
etcètera). 
glauc -a. D'un verd blavenc esblan- 
queit, com el de les fulles de l'at- 
zavara. 
glaucescent. Que tira a glauc. 
glomèrul. Inflorescència cimosa den- 
sa, de flors subsèssils. Fig. 74. 
gluma. Bràctea estèril de la base 
de l'espigueta de les gramínies. 
Fig. 61. i dg 
: 2 ig. 75. Secció d' 3 t 
glumel-la. Bràctea floral de l'espi- P P aten iaicena ON Dl 
398 
