Saint ai a i ras Gra o ea a 
ET OU DE CABRA EL UNYA 
inerme. Que no té espines ni agu- 
llons. 
inter -a. Dit de l'ovari d'una flor 
epígina quan és concrescent amb 
el calze formant un sol cos, com 
en la poma, la magrana, etc. Fi- 
gura 4 
intlex -a. Dit de les rames o de qual- 
sevol òrgan foliaci quan s'encor- 
ben cap a l'eix o cap al centre. 
inflorescència. Disposició constant 
de les flors al volt d'un eix. No hi 
ha inflorescència quan la flor és 
solitària. 
infundibulitorme. En forma d'em- 
but. Fig. 24, flor. 
intercostal. Situat entre les costes. 
intrors -a. Antera amb la fenedura 
de dehiscència mirant a l'eix de 
la flor. 
involucel. Involuere de les umbè- 
lules en la inflorescència composta 
pròpia de les umbeHíferes. Fig. 82 
Fig. 82. Involucre (I) i involucels (i) d'una 
inflorescència d'umbel'lífera 
involuere. Conjunt de bràctees ver- 
ticilades o imbricades pròximes 
a una flor o situades al voltant 
d'un capítol, a la base d'una um- 
bella, etc. Pefit involucre, en Ca- 
devall, involucel. Fig. 82. 
involut -a. Dit de l'òrgan foliaci de 
vores corbades o enrotllades so- 
bre l'anvers , també enrotllat cap 
al centre. Fig. 83. 
erra am 
Fig. 83. Secció transversal d'una fulla involuta 
irregular. Sense simetria radiant : la 
flor o el verticil foral que no tenen 
sinó un pla de simetria o que no 
en tenen cap. Fig. 115. 
isogin -ògina. Gineceu, flor, amb el 
mateix nombre de carpels que de 
pètals. 
isomorf -a. Homomorf. 
isostèmen -a. Androceu, flor, amb el 
mateix nombre d'estams que de 
sèpals i pètals. 
IE 
label. Tèpal superior del verticil in- 
tern de les orquídies, de forma i 
coloració diferents dels altres, que, 
per torsió de l'ovari, sol esdevenir 
inferior. Fig. 55, 73. 
labiat -ada. Dit del calze o de la co- 
rolla de sèpals o pètals soldats en 
Fig. 84. Calzes i corol'la labiats 
un tub fes superiorment en dues 
peces oposades, formant com una 
boca oberta. Fig. 84. 
