PU BELICACUONS DIES IUN SEUS DE CIENCIES 
lacínia. Cadascun dels segments es- liana. Planta perenne i llenyosa, ar- 
trets en què es divideix un òrgan rapadissa o voluble, que s'empara 
foliaci. dels arbres i arbustos per a enfi- 
laciniat -ada. Dividit en lacínies. lar-s'hi, com la vinya, la vidalba, 
lactescent. Que fa làtex. l'arínjol, l'eura. 
lanceolat -ada. Que té la forma d'un lígula. Apèndix membranós, o trans- 
ferro de llança. Fig. 85. format en un cerrellet de pèls, 
en la unió del limbe foliar amb la 
beina o el pecíol. Apèndix peta- 
loide que es forma en la unió de 
la làmina i l'ungla d'un pètal. Co- 
roHa unilabiada de moltes plantes 
de la família de les compostes, en 
forma de llengúeta i amb tres o 
cinc dents a l'àpex. Fig. 87. 
N 
Fig. 85. Fulla lanceolada 
làtex. Líquid opalí, generalment 
blanc, que produeixen diverses 
plantes i flueix de llurs ferides. 
latisepte -a. Dit dels fruits, general- 
ment de la silíqua o de la silícula, 
d'embà coincident amb llur secció Fig. 87. Lígules de fulles de gramínies, i una 
longitudinal més ampla. Fig. 80. Higula 9: flor Ngulaga dema conrea 
ligulat -ada. En forma de lígula, com 
una llengúeta , proveit de lígules. 
Fig. 87. 
limbe. La part laminar d'una fulla, 
d'un pètal unguiculat, etc. 
linear. Qualsevol òrgan foliaci llarg 
i molt estret, comparable a una 
línia. 
lineariforme. De forma linear. 
lirat -ada. Dit de la fulla pinnatífida, 
dial aire rs se pinnatipartida o pinnatisecta de 
lòbuls decreixents vers la base, 
lenticular. Semblant per la forma a amb el terminal més gran que 
la llavor de la llentilla. tots i arrodonit. Fig. 88. 
402 
