FLORA DE CATALUNYA 
multífid-a. Fes en diversos segments. 
multifior -a. Amb moltes flors. 
multilocular. Dividit en diversos 
compartiments. 
Fig. 94. Petal i fulla mucronats 
multipartit -ida. Dividit profunda- 
ment en segments. 
muricat -ada. Amb la superfície co- 
berta de puntes curtes i amples a 
la base. Fig. 95. 
Fig. 95. Fruit muricat de Ranunculus 
muricatus 
mútic -a. Sense cap aresta o mucró 
terminal, esmús. Oposat a avistat 
i a mucronat. 
N 
napitorme. Dit del rizoma o de l'ar- 
rel del gruix i llargària d'un nap. 
naturalitzat -ada. Dit d'una planta 
que viu en un país i s'hi comporta 
com si en fos, malgrat no ésser-ne 
oritinda. 
nectari. Organ glandular que segrega 
nèctar, generalment situat dins 
de la flor. 
nectaríter -a. Proveit de nectaris. 
nervadura. Conjunt i disposició dels 
nervis en un òrgan foliaci. Nerva- 
dura palmada, quan els nervis 
principals divergeixen a partir 
de l'extrem del pecíol com els 
dits de la mà oberta. Nervadura 
Pinnada, quan no hi ha sinó un 
nervi principal mitjà, d'on arren- 
quen lateralment els secundaris 
com les barbes d'una ploma. 
Fig. 96. 
Fig. 96. Fulles de nervadura palmada (a l'esquerra) 
i pinnada (a la dreta) 
nervat -ada. Amb nervis clarament 
perceptibles. 
nervi. Feixet líbero-lignós d'un òr- 
gan foliaci (o de qualsevol altre) 
sovint aparent en la seva superfí- 
cie o bé visible a contrallum. Nervi 
lateral, nervi secundari. Nerui prin- 
cipal, el nervi mitjà d'una fulla, 
