PUBLICACIONS DE L'INSDLTUBG DE CIENCDES 
nir les rames inferiors més llargues. 
Fig. IOI. 
Esquema d'una panícula 
Fig. 101. 
papaveraci -àcia. Corolla de quatre 
pètals en creu, disposats en dos 
verticils i arrugats en el capoll. 
papilionaci -àcia. Corolla zigomorfa 
de les papilionàcies, amb un pètal 
superior envolvent, l'estendard, 
dos de laterals, les ales i dos més 
d'inferiors, els més interns, que 
formen la carena. Fig. 62, 134. 
papil-la. Protuberància arrodonida 
o cònica de les cèllules epidèrmi- 
ques, generalment microscòpica, 
com les que donen a molts pètals 
llur aspecte vellutat. Per extensió, 
petita berruga en forma de papil- 
la de la superfície dels òrgans. 
papil-litorme. En forma de papiHa. 
papil-lós -osa. Proveit de papilles. 
paràsit -a. Dit del vegetal que par- 
cialment o totalment viu a costes 
d'un altre aprofitant-se de les 
substàncies nutritives elaborades 
per la víctima. 
paral-lelinervi -èrvia. Amb els ner- 
vis parallels o quasi paraHels, 
com les fulles de les gramínies. 
Fig. 102. 
paripinnat -ada. Fulla o folíol com- 
post, pinnat, amb un nombre pa- 
rell de folíols. Fig. I03. 
408 
patent. Dit de la rama o de qualse- 
vol òrgan apendicular que forma 
angle recte o quasi recte amb la 
tija o amb l'eix que el suporta. 
Fig. 102. Fulles paral'lelinèrvies 
pauci-. Prefix que indica poc o Pocs. 
pauciilor -a. La planta, la inflores- 
cència, que té poques flors. 
Fulla paripinnada 
Fig. 103. 
paucifoliat -ada. Que té poques fules. 
pecíol. Cueta, generalment semici- 
