PUBLICACIONS 
de manera que el limbe, íntegre, 
sembla travessat per la tija. Fi- 
gura 100. 
periant. Conjunt del calze i la co- 
rolla. 
pericarpi. Coberta total del fruit, 
inclús el pinyol en els que en 
tenen. 
periclini. Involucre d'un capítol. 
perigin -ígina. Dit dels estams, sè- 
pals, pètals, inserits al voltant 
de l'ovari. Fig. 26 dalt. 
perigoni. En les flors apètales el cal- 
ze, tant si és sepaloide com peta- 
loide , el periant, quan els dos 
verticils que l'integren estan for- 
mats per peces semblants per llur 
forma, consistència, color, etc. 
persistent. Dit de l'òrgan que s 'a- 
guanta en el seu lloc, persistint-hi 
més temps que en altres plantes. 
Sèpals persistents, els que es con- 
serven durant la fructificació. Fu- 
lles persistents, les que no cauen a 
l'hivern. Oposat a caduc. 
personat -ada. Corolla bilabiada amb 
la gorja tapada per una convexi- 
tat del llavi inferior dita paladar. 
Fig. 60 dreta. 
pestanyós -osa. Ciliat. 
pètal. En les flors amb calze i corolHa 
cadascuna de les fulles modifica- 
des el conjunt de les quals forma 
el segon verticil. Ordinàriament 
els pètals són acolorits o blancs, 
molt rarament verds, lliures o 
concrescents en una coroHa gamo- 
pètala. 
petaloide. Els sèpals, bràctees, etc., 
semblants a pètals per llur forma, 
consistència, color. 
pinnat -ada. Fulla composta de ner- 
vadura pinnada. Pot ésser impari- 
pinnada o paripinnada. 
pinnatítid -a. Fulla de nervadura 
pinnada fesa en lòbuls que no ar- 
riben a la meitat de cada semi- 
limbe. Fig. 107. 
pinnatilobat -ada. Fulla pinnatífida 
410 
DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
de lòbuls poc profunds i obtusos. 
Fig. 107. 
pinnatinervi -èrvia. Dit de l'òrgan fo- 
liaci de nervadura pinnada. 
I 
I 
I 
a) 
Fig. 107. 
pinnatilobada, pinnatipartida i pinnatisecta 
Fulles, a partir de l'esquerra, pinnatífida, 
pinnatipartit -ida. Fulla de nerva- 
dura pinnada partida en segments 
que, ultrapassant en profunditat 
la meitat del semilimbe, no arriben 
al nervi mitjà. Fig. 107. 
pinnatisecte -a. Fulla de nervadura 
pinnada partida profundament en 
segments que arriben fins al nervi 
mitjò. Fig. r07. 
pinyol. Endocarpi de la drupa. 
piritorme. Que té forma de pera. 
pistil. Fulla carpellar o conjunt de 
fulles carpellars concrescents del 
gineceu. En les flors de gineceu 
apocàrpic cada carpel forma un 
pistil independent. El pistil cons- 
ta ordinàriament d'ovari, més o 
menys arrodonit a la base, termi- 
nat en un bec, l'estil, que porta 
l'estigma al capdamunt. 
pixidi. Càpsula de dehiscència trans- 
versal. Fig. 98. 
placenta. Regió de l'ovari, situada 
generalment a les vores dels car- 
pels, en la qual s'insereixen els 
òvuls. 
placentació. Disposició de Jes pla- 
centes en l'ovari. Placentació axtal, 
quan les placentes estan situades 
al llarg del caire intern de cada 
