PU BE ILC AC LON SDR Lo IUN SAI DIES (CMBESNSCIBSS 
pom. Fruit complex, carnós i inde- 
hiscent, amb l'endocarpi coriaci, 
com la poma. 
poricida. Tipus de dehiscència que 
té lloc mitjançant porus. Fig. III. 
Fig. 111. Càpsula poricida d'un conillet 
porus. En carpologia, foradet per on 
poden eixir del fruit les sements. 
Fig. III. 
preileració. Disposició relativa dels 
sèpals, pètals o tèpals, en el capoll. 
propàgul. Esqueix que es desprèn 
naturalment de la planta mare. 
Aquest mot és més usat en crip- 
togàmia. 
pubèrul -a. Amb pèls fins i curts, 
molt escassos. 
pubescent. Amb pels fins, molt suaus. 
Q 
quincuncial. Tipus de prefloració en 
què havent-hi cinc peces, dues 
Dc 
el/s 
Fig. 112. Esquema de la prefloració quincuncial I 
412 
són totalment externes, altres 
dues totalment internes, i la cin- 
quena interna per una vora i ex- 
terna per l'altra. Fig. 12. 
R 
racemiforme. Inflorescència semblant 
a un raim. Que pot considerar-se 
derivada d'un raim. 
racemós -0sa. Inflorescència indefi- 
nida comparable al raim o que 
se'n pot considerar derivada. 
radi. Pedicel de primer o de segon 
ordre de les tumbelles simples i 
compostes. 
radiat -ada. Capítol amb les flors del 
disc flosculoses i les de la circum- 
ferència ligulades. 
radical. Propi de l'arrel, que neix de 
l'arrel o bé que ho sembla, com 
les fulles de les plantes acaules. 
radicant. Dit de la tija o rama, ge- 
neralment ajagudes, que treuen 
arrels adventícies. 
radicel-la. Arrel de segon ordre, ra- 
mificacions fines de l'arrel prin- 
cipal. 
rafe. En certs òvuls, el funicle o part 
del funicle concrescent amb la co- 
berta seminal. 
Fig. 113. Esquema d'un raim 
raim. Inflorescència indefinida, sim- 
ple, en la qual l'eix continua des- 
