EN ONRVAL (DE CAVA TC UN YA 
apte per a la síntesi dels hidrats 
de carbon, es nodreix de restes 
orgàniques. 
Fig. 121. Sàmara de l'om i samaridi de l'auró 
sarcocarpi. El mesocarpi d'un fruit 
quan és carnós, com en les cireres, 
albercocs, olives, etc. 
sarment. Rama llenyosa i tenaç però 
flexible, pròpia de la vinya i d'al- 
tres lianes. 
sarmentós -osa. Que fa sarments o 
rames semblants a sarments. 
sedós -osa. De superfície coberta de 
pèls molt fins i ajaguts. 
semitlòscul. Flor ligulada de les com- 
postes. Fig. 87. 
sèpal. En les flors amb calze i corolla, 
cadascuna de les fulles modifica- 
des el conjunt de les quals forma 
el primer verticil. Ordinàriament 
els sèpals són verds, lliures entre 
ells o concrescents en un calze ga- 
mosèpal. 
sepaloide. Amb l'aspecte d'un sèpal. 
Fig. 122. Esquema de la dehiscència septicida 
septicida. Tipus de dehiscència cap- 
sular quan els carpels se separen 
els uns dels altres sense desfer-se 
els lòculs, per desdoblament dels 
embans. Fig. I22. 
septítrag -a. Tipus de dehiscència 
capsular que ocorre quan els em- 
bans es fenen longitudinalment 
per plans parallels a l'eix. En 
aquest cas la càpsula sol obrir-se 
segons algun altre tipus de dehis- 
cència, però les valves no s'enduen 
les sements. Fig. 29 dreta. 
serpentejant. Dit del rizoma llarga- 
ment i horitzontalment ramificat. 
serpentí -ina. Serpentejant. 
serrat -ada. Organ foliaci de vores 
finament i agudament dentades. 
Fig. 90 dreta. Doblement serrat, 
quan les dents tenen els marges 
amb dentetes fines. 
serrulat -ada. Finament serrat. 
sèssil. Sense suport propi. Fulla 
sèssil, sense pecíol. Flor sèssil, 
sense peduncle. 
setaci -àcia. Prim i rígid com una 
cerra. 
setitorme. Semblant a una cerra, fi 
com una cerra. 
sigmoide. De forma semblant ala $ o 
a la lletra grega ç (sigma) (DGL,C). 
silicula. Silíqua curta (a tot tirar, 
tres vegades més llarga que am- 
pla). Fig. 86. 
siliqua. Fruit sec i dehiscent format 
per dos carpels oberts i soldats 
per llurs vores, dividit en dues ca- 
vitats per un fals embà placentari 
molt tènue. 
sim- sin-. Prefix que denota coneres- 
cència : simpèlala, planta de co- 
rolla gamopètala , sincàrpic, fruit 
de carpels conerescents. Oposat 
a cori- i a apo-, que indiquen se- 
paració o allunyament : coripètala, 
dialipètala , apocàrbic, de carpels 
separats i independents. 
simfisandre -a. Amb els estams del 
tot concrescents pels filaments i 
per les anteres. 
sinanteri -èria. Amb les anteres con- 
crescents. 
sinuat -ada. Organ foliaci de vores 
sinuoses, amb lòbuls poc profunds. 
Fig. 32. 
