60 



Springtid lidt over dette. Alaria esculenta kan dog paa staerkt 

 udsatte Steder, i Klofter eller ])aa skraanende Klippevaegge, op 

 ad hvilke Havet stadig slikker, voxe endog llere Fod over laveste 

 Vandmaerke, dette er f. Ex. Tilfaeldet paa Myggenaes Holm, Lille 

 Dimon, Molen ved Ejde o. s. v. (se Tavle 9). 



Alaria -Samlaget ynder isaer stejle eller hell lodrette Klippe- 

 vaegge paa de niest udsatte Steder, og daekker disse i vexlende, 

 men sjaeldent ret stör Dybde med et meget taet ofte mange Fod 

 tykt Taeppe. Dog kan Alaria ogsaa findes ned til adskillige Fav- 

 nes Dybde; dette er isa j r Tilfaeldet i Sunde, bvor der er staerk 

 Strom. Her forekommer Alaria ofte som en rigelig Bestanddel 

 af Laminaria hyperborea-Ssuni ündet. 



Alaria er en udpraeget Bolgeslagsalge, stadig böiger dens Blade 

 i Braendingen folgende Vandets Bevaegelser, idet de yder saa 

 ringe Modstand som mulig mod Bolgernes Angreb. Men trods 

 dette baerer det overste af dens Lamina tydelige Spor af Havets 

 Angreb, idet den er laset og itureven i smalle Flige og til sidst 

 kun bestaar af den nogne, piskeformede, staerkt slidte Midtribbe. 



Samlaget dannes i Almindeligbed saa godt som udelukkende 

 af Alaria esculenta; Alaria Pylaii synes at foretraekke noget mere 

 beskyttet Kyst, og denne Art maa forovrigt antages at vaere sjael- 

 den, idet der kun er funden nogle ganske faa Exemplarer. Den 

 har derfor ingen Betydning med Hensyn til Sammensaetuingen 

 af AZana-Samlaget. Meget karakteristisk for Samlaget er derimod 

 Litosiphon Laminarice, der naesten altid og ofte i stör Maengde fin- 

 des paa A/f/77'a-Bladene, og Chantransia Alaria?, der beklaeder La- 

 minaen med et meget taet flojelsagtigt, purpurfarvet Daekke. Den 

 sidstnaevnte bar jeg dog kun en enkelt Gang fundet ved Faer- 

 oernes Kyster. Paa gamle A/ana-Stilke linder man en Del for- 

 skellige Epifyter, som i det hele taget er almindelige paa storre 

 Alger i Fjaeren, f. Ex. Ectocarpus fascicnlatus, E. Hincksia* og E. 

 tomentosus, Rhodymenia palmata, Porphyra umbilicalis, Ulothrix 

 flacca o. a. 



Sjaeldnere lindes enkelte storre Alger indblandede i Samlaget, 

 f. Ex. Laminaria saccharina f. linearis, som undertiden optraeder 

 i dette i storre eller mindre Maengde, eller hist og her Lamina- 

 ria digitata f. stenophylla, der som alt naevnt paa mere jaevnt 

 skraanende Klippevaegge kan stige ret betydelig op i Fjaeren og 

 og danne hele litorale Samlag. I smaa Skaergaarde med lavt 

 Vand f. Ex. de öftere naevnte paa 0stkysten af Stromo, Nord 



