63 



til al lesrive Planten fra Bunden, saaledes som enhver, der 

 har skrabet mellem Laminaria hyperborea, af egen Erfaringved; 

 jeg har ofte fra Baad forsogt al traekke de paa lavt Vand vox- 

 ende Planter op, men det har saa godt som altid visl sig imiu- 

 ligt at faa Laminarien los uden at skaere Haptererne over. Plan- 

 ten kan derfor udholde et meget staerkt Traek nden at lösrives. 

 Den selskabelige Voxemaade yder naturligvis ogsaa en ikke 

 ringe Beskyttelse mod Havets Angreb. 



Bortset fra, at der paa lavere Vand indgaar enkelte andre storre 

 Alger isaer Alaria esculenta, Laminaria digitaia, L. saccharina 

 i dette Sa'mfiind, sammensaettes det saa godt som udelukkende 

 af Karakteralgen, og det vilde derfor faa et meget ensartet Praeg, 

 hvis det ikke husede en frodig »Underskov«, bestaaende af en 

 ganske overordentlig rig Epifytvegetation, vaesenligst sammensat 

 af Florideer. Det er Haptererne og saerlig Stilken, der beerer en 

 ofte ganske taet Pels af storre og mindre Alger (se Fig. 9); La- 

 minaen er derimod som oftest fri for Epifyter, hvad der na- 

 turligvis vaesenligst har sin Grund i, at denne hvert Aar af- 

 kastes; men man kan dog paa denne isaer paa lavt Vand finde 

 en Del forskellige Arter f. Ex. Rhodymenia palmata, Ectocarpus- 

 tomentosoides , der formodentlig tidligt om Foraaret vil vsere 

 yderst almindelig, E. tomentosus, E. fasciculatus og enkelte 

 andre. 



Af den meget rige Epifytvegetation paa Stilk og Hapterer kan 

 saerlig fremhaeves folgende Arter: Polysiphonia urceolata, Chan- 

 transia Daviesii, Callophyllis laciniata, Euthora cristata, Rhodo- 

 phyllis dichotoma, Lomenlaria clavellosa, L. rosea, Plocamium 

 coccineum, Delesseria (data, D. sinuosa, D. sanguinea, Polysipho- 

 nia elongata, Odonthalia dentala, Ptiloia pliunosa, Pt. pectinata, 

 Antithamnion floccosum, Ceramium rubrum, Rhodochorton Rothii, 

 Cruoria pellita, Lithophyllum Crouani, Dermatolithon macro- 

 carpum f. Laminaria? , Peyssonelia Dubyi, Sphacelaria furcigera, 

 Desmareslia aculeata, D. viridis: altsaa saa godt som udeluk- 

 kende Florideer. Det er velbekendt og fremhaevet af adskillige 

 Algologer f. Ex. Falkenberg, Berthold og Oltmanns, at 

 Florideerne i Almindelighed maa opfattes som Skyggeplanter, 

 og i Halvmorket under de taetstillede Laminarier voxer de der- 

 for fortraeffelig. Og ligesom Berthold (for Algefloraens Ved- 

 kommende i Middelhavet) gor opmaerksom paa (4, p. 422), at f. 

 Ex. Epifyterne j)aa en Cystosira granulata folger efter hverandre 



