66 



af de paa Laminaria hyperborea alt naevnte epifytisk voxende 

 Alger. Endelig kan man i betydelig Msengde i indtil mindst 

 en halv Snes Favnes Dybde finde Desmarestia aculeata og D. 

 viridis, der ofte, saa vidt man kan slutte efter Skrabningerne, 

 danner et nsesten rent Desmarestia-Sarrilag. 



Lithoderma-Sam fandet. 



Typisk udviklet, saaledes som Kj eil man (23, ]). 66) og Ro- 

 senvinge (45, p. 223) beskriver Lithoderma-F ormationen, bar 

 jeg ikke ved Fseroernes Kyster fundet dette Samfimd. Ligesom 

 Lithothamnion-SsLmfundet ynder det saerlig Stenbund dannet af 

 mindre Sten, og saadanne Lokaliteter synes at vaere ret sjaeldne 

 ved Faeroernes Kyster, hvor Bunden enten er Fjaeld- eller Sand- 

 bund og paa dybere Vand Dyndbund uden Vegetation. Dog bar 

 jeg nogle faa Steder fundet Lokaliteter med Smaasten, der dels 

 var daskkede af Lithoderma, dels ogsaa bar en Del andre Alger 

 isser Florideer, hvorved denne Vegetation fik et ret broget Praeg. 



Saaledes fandtes naerved Gliversnses i ca. 10 — 15 Favne Vand, 

 hvor Bunden bestod af Smaasten og Skaller, en Vegetation af fol- 

 gende Sammensaetning: Antithamnion Plumula, Polyides rotundus, 

 Porphyra miniata, Phyllophora Brodian, Callophyllis laciniata, 

 Ulva Lactuca, Ectocarpus Hincksice, Desmarestia viridis, Laminaria 

 saccharina, og folgende skorpeformede Alger: Lithoderma fatiscens, 

 Peyssonnelia Dubyi, samt sjaeldnere Lithothamnion kvve og Phy- 

 matolithon kvvigatnm; Kalkskallerne, som fandtes mellem Ste- 

 nene, var her som forovrigt overalt sublitoralt farvede gronne 

 og rode af: Conchocelis rosea, Gomontia polyrhiza, Ostreobium 

 Qneketti og Hyella. Ved Hvidenaes fandtes i omtrent en halv Snes 

 Favnes Dybde en meget lignende Vegetation, dog forekom der for- 

 uden de fleste af de ovennaevnte Alger fra Gliversnaes endvidere 

 folgende: Odonthalia denUda, Delesseria sinuosa, Derbesia marina, 

 Polysiphonia Brodiwi og P. elongata. Denne Vegetation synes 

 at stemme ret godt overens med Kjellman's og Rosenvin- 

 ge's Beskrivelse, selv om der naturligvis gor sig nogen floristisk 

 Forskel gseldende, ligsom selve Karakteralgen langt fra fore- 

 kommer i saa stör Maengde ved Fa^roernes Kyster, som Tilfael- 

 det er ved Grönland og i Murmanhavet. 



