71 



Former af Monostroma undulatum. I Klaksvig (indes taet ved 

 Land foruden de alt naevnte Alger störe Maengder af Chcetomor- 

 pha tortuosa og en Acrosiphonia spec, som sammen med /:/?- 

 teromorpha intestinalis var. prolifera og Ectocarpus litoralis paa 

 lavt Vand danner sejge, sammenfiltrede, lostliggende Masser. 

 Foruden disse forskellige Gronalger traeffer man jaevnlig Chorda 

 filum, Scytosiphon lomentarius, Ceramium rubrum, Halosaccion 

 ramentaceum og andre af de i det foregaaende Samfund f'ore- 

 kommende Arter. 



Halidrys-Samlaget. 



Da Halidrys er meget sjaelden ved Faeroerne, idet den fast- 

 siddende kirn er funden ved Glibre i Skaalefjord paa 0stero, 

 spiller dette Samlag natnrligvis kun en meget ringe Rolle ved 

 Faeroernes Kyster, men da denne Alge paa ovennaevnte Lokalitet 

 findes i ret rigelig Maengde og dens Forekomst her ganske godt 

 svarer til Hansteen's (21, p. 353), Boye's (5, p. 8) og Grans 

 (19, p. 19) Beskrivelser af deres jF/rz/z'drz/s-Formation, har jeg dog 

 ment at maatte medtage det her. Halidrys forekommer paa oven- 

 naevnte Lokalitet paa Stenbund i ca. 1 / 2 — 1 Favns Dybde i et 

 smalt Baelte i ringe Afstand fra Land. Exemplarerne er maegtige, 

 naesten favnelange. Den voxer, som Simmons fremhaever, (1. c. 

 p. 255) sammen med Dietyosiphon, hvorfor han ogsaa kalder 

 Samlaget Halidrys -Dietyosiphon- Formation; endvidere findes 

 Laminaria digiiata, hyperborea og fazroensis samt Chorda filum 

 mellem Halidrys-Buskene. Epifytisk paa Halidrys voxer smaa 

 Exemplarer af Pnnctaria latifolia, Chordaria flagelliformis, Ecto- 

 carpus litoralis og en stör Maengde Diatomeer. 



Laminaria-Samfundet. 



Lamznarza-Samfundet er paa beskyttet Kyst meget forskelligt, 

 alt eftersom der er Strom eller ej. Hvor denne mangler, finder 

 vi Laminaria feeroensis i stör Maengde. Hvor derimod staerk Strom 

 er til Stede, hvad der jo er Tilfaeldet i de ileste Sunde mellem 



