72 



0erne, mangler Laminaria fceroensis og erstattes af Laminaria 

 hyperborea. 



Vi skal nu forst betragte det paa beskyttet Kyst fortkom- 

 mende Laminaria fceroensis -Samlag. Laminaria fceroensis er en 

 Alge, der absolut forlanger et Voxested, hvor Havet ikke bliver 

 oprort. Den maegtige, ofie flere Favne hinge og ret skore La- 

 mina vilde hurtig sonderrives af Braendingen, og til at modstaa 

 Traek fremkaldt ved Strom vilde de spinkle Hapterer ikke laenge 

 holde ud. 



Rigest udviklet har jeg fundet dette Samlag oppe i Sundene 

 mellem Strom og 0stero og isaer i Partiet mellem Thorsvig og 

 Kvalvig. Tidevandet er her umaerkeligt, der er derfor ingen 

 Strom , og selv med Storni bliver Soen i det smalle Sund 

 kun sat i ringe Bevaegelse. Laminaria f&roensis voxer her yp- 

 pig paa lavt Vand naer Land i taette Skove og maegtige Exem- 

 plarer. Den ofte indtil et Par Favne lange, forneden tynde 

 Stilk, der ved Hjaelp af talrige Hapterer er faestet til Sten paa 

 Bunden, er i den overste Ende tyk, hui og luftfyldt, og dette 

 opsvulmede Parti, der ofte kan blive et Par Tommer i Tvaer- 

 maal, tjener som Svommeballon. Man ser dem i Havets Over- 

 flade Side 0111 Side, og fra dem haenger atter den maegtige La- 

 mina ned i Vandet. Dette svarer ganske til Rosen vinge's Be- 

 skrivelse (45, p. 211) af Laminaria longicruris' Optraeden ved 

 Grönlands Kyster, en Art, som Laminaria fatroensis staar meget 

 naer. 



Laminaria fazroensis fruktificerer om Sommeren og naar for- 

 modentlig da sin storste Udvikling; Laminaskiftet er naeppe 

 knyttet til nogen besternt Aarstid. Eiter mine Iagttagelser at 

 domme maa jeg formode, at Laminaen voxer jaevnt hele Aaret 

 og efterhaanden raadner bort i Spidsen. 



Som alt naevnt findes Laminaria fwroensis ned til en Dybde 

 af ca. 10 Favne, dog er den som oftest paa dybere Vand noget 

 mindre, og navnlig laengere ude i Fjordene, hvor der er nogen 

 Strom og mere Uro bliver Laminaen smallere, naesten lancet- 

 formet, ligesom Stilken her er mindre opsvulmet; jeg har kaldt 

 denne Form f. sacchariniformis, da den i hoj Grad ligner La- 

 minaria sacchavina, fra hvilken den dog let kan adskiiles ved 

 den hule Stilk. 



Laminaria. fozroensis' Stilke er i Almindelighed uden Epifyter, 

 hvad i Folge Rosenvinge (1. c. p. 212) ogsaa oftest er Tilfael- 



