39 



Corallina-Samfundet 



Dette Samfund kan paa meget udsatte Stcder naa op i (jiI- 

 lithamnion-SsLmfimdet og saaledes voxe endog op over hejeste 

 Vandmaerke, men det horer dog naermest hjemme i den lavere 

 Del af det litorale Ballte og fortsaetter sig derfra langt ned i den 

 sublitorale Region. Paa mere beskvttede Steder naar Corallina 

 ikke meget over laveste Vandmaerke og er her indskraenket til 

 at voxe i de lavere liggende, litorale Fjaerehuller, som den be- 

 klaeder med et taet, lyst-rosenrodt Daekke. 



Meilern den mere eller mindre taette Corallina -Vegetation 

 finder dels en stör Msengde mindre og mere spredt voxende 

 Former et gunstigt Voxested, dels huser det ogsaa storre Alger, 

 der her ofte forekommer i saa stört Antal, at de danner egne 

 Samlag, som senere skal omtales (se Tavle 9). 



Af de mange mere spredt forekommende Alger, som findes 

 i Cora//z/?a-Samfnndet, skal her blot naevnes nogle af de vigtigste. 

 En af de mest karakteristiske er Lomentaria articulata, der 

 voxer i taette Tuer indfiltret mellem Corallina; endvidere traeffes 

 Ceranüiun rubrum i flere Former, Porphyra leucosticta, Polij- 

 siphonia urceolata og navnlig i mindre Fjaerehuller ogsaa P. 

 Brodicei, Chondrus crispus, Scytosiphon lomentarius, Phyllitis 

 fascia, Dumontia filifornüs, Laurencia pinnatifida, Aerosiphonia- 

 Arter, Himanthalia isaer unge Planter, Gigartina, Monostroma og 

 mange andre. Epifytisk paa Corallina forekommer Dermatolithon 

 Corallina 1 ; paa noget mere beskvttede Steder traeffes Leathesia 

 dijformis, den er dog ikke almindelig, men de faa Steder, hvor 

 den forekommer, er den som oftest fundet i Maengde, f. Ex. paa 

 Sundskaer i Kalbakfjorden; her, paa dette mere beskvttede Sted, 

 fandtes ogsaa Chordaria flagelliformis, Dictyosiphon foeniculaceus 

 og D. hippuroides. 



Corallina synes ikke at taale laengere Tids Torlaegning; her- 

 med stemmer dens yppige Vaext i de lavtliggende, vandfyldte 

 Fjaerehuller paa mere beskvttede Steder, hvor den altid mangler 

 uden for disse. At den derimod paa staerkt udsat Kyst f. Ex. 

 Muletangen, Viderejde, paa skraanende Klippeflader kan naa 

 langt op i Callithamnion-Samlaget, ja endog undertiden over 

 hojeste Vandmaerke, har jeg fremhaevet ovenfor. Men indtraeffer 

 der i Sommertiden roligt Vejr og So, ser man den ogsaa af- 

 bleges her, og den dor sikkert, naar den ligger tor i laengere 



