16 



3/LYSET. 



Det faeroske Klima er som alt nsevnt rigt paa Taage, Regn 

 og graa Luft, og har paa den anden Side meget lidt Sol. Efter 

 Willaume-Jantzen er Skymaengden i Thorshavn 7,4 (naar 

 0= klart, 10 = overtrukken), og Faeroerne har ialt 178 »m0rke 

 Dage«, hvorved forstaas Dage med en Skymaengde paa mindst 

 8. Hertil kommer endnu, at Skymaengden er störst og Taage 

 hyppigst i den lyse Tid af Aaret. Solens direkte Indflydelse paa 

 Algevegetationen formindskes derved endydermere netop paa 

 den Tid af Aaret, hvor den künde have störst Virkning; i den 

 morke Tid af Aaret staar Solen saa lavt paa Himmelen, at dens 

 Indflydelse kun er meget ringe. 



Hovedaarsagen til, at Algevegetationen ved Faeroernes Kyster 

 ikke gaar ned til nogen storre Dybde, maa derfor rimeligvis 

 soges i den ringe direkte Sol og Lysmaengde. Ved Skrabning 

 paa 25 Favnes Dybde har jeg nogle faa Gange fandet nogenlunde 

 veludviklede Exemplarer af enkelte Florideer, men ander 25 — 30 

 Favne vil man sikkert ikke finde nogensomhelst fastsiddende 

 Plante vaext mere. 



Dette er forovrigt i god Samklang med Rosen vinge's Udta- 

 lelse (45, p. 233), hvor det hedder: »For Ishavets og den nord- 

 lige Del af Atlanterhavets Vedkom mende synes alle Forskere 

 dog at vaere enige om, at der nedenfor 20 Favnes Dybde i det 

 Hojeste lindes en meget sparsom Algevegetation, medens Vege- 

 tationen ganske almindeligt gaar ned til denne Dybde«. I syd- 

 ligere Egne formaar Algevegetationen derimod at traenge langt 

 dybere ned. Berthold (4, p. 414) fandt f. Ex. i Middelhavet ved 

 Capri i Golfen ved Neapel i klart Vand endnu en frodig Alge- 

 vegetation af Dybhavsformer i en Dybde af 120 — 130 Meter, alt- 

 saa naesten tre Gange saa dybt som ved Faeroerne. Ganske vist 

 omtales ogsaa Fund af Alger paa meget dybt Vand i arktiske 

 Egne, men disse Angivelser er sikkert, som Kj eil man (27, 

 p. 13) og Rosenvinge (43, p. 234) fremhaever, fejlagtige. 



Overhovedet er den forskellige Grad af Lysintensitet en af 

 de vigtigste Faktorer ved Algernes Fordeling. For Golfen ved 

 Neapels Vedkommende fremhaever Bert hold (4, p. 415), at det 

 i langt overvejende Grad er Florideerne, der har deres Voxe- 

 j)lads i de storre Dybder, medens paa lavt Vand det fulde, di- 

 rekte Sollys kun soges af faa Florideer og Chlorophyceer, men 



