12 



stroma fuscum, Enteromorpha Linza, Ectocarpus litoralis (i störe 

 skyagtige Masser), Dictyosiphon foeniculaceus, Stictyosiphon tor- 

 tilis, Scytosiphon lomentarius, og paa 1 Kyarter Vand Fucus in- 

 flatus i störe Buske samt i Vandskorpen Fucus vesiculosus og 

 Fucus spiralis, den sidste delvis torlagt. Lidt kengere inde (Plads 

 11) noteredes Laminaria saccharina, Ceramium rubrum, Acrosi- 

 phonia, Enteromorpha Linza, Monostroma fuscum, Dumontia 

 filiformis, Fucus inflatus, alle sublitorale, og i Havfladen og lidt 

 derover Ascophyllum uodosum, Fucus vesiculosus og Fucus spi- 

 ralis. 



Helt inde i Bunden fandtes paa lavt Vand Enteromorpha 

 clathrata og E. intestinalis, Ectocarpus litoralis, Ceramium ru- 

 brum, Fucus inflatus og dernaest litoralt Fucus vesiculosus, Fucus 

 spiralis og overst Pelvetia canaliculata. Her lober meget ferskt Vand 

 ud i Havet, og dette er derfor oi'te meget brakt, paa sine Steder 

 naesten ferskt. I selve Mundingen af de storre Klve findes kun 

 Enteromorpha intestinalis og enkelte Ectocarpus litoralis, i ringe 

 Afstand fra Udlobet forekommer dog ogsaa Fucus -Arter, Entero- 

 morpha clathrata, Ceramium rubrum o. a. 



Det fremgaar heraf, og Exempler herpaa traeffer man overalt 

 paa Fa?roerne, hvor man bevaeger sig fra udsat til beskyttet 

 Kyst, at der er meget stör Forskel paa Vegetationen paa disse 

 to Lokaliteter. Der vil i Afsnittet om Algesamfundene blive 

 gjort nsermere Rede herfor. 



Om der er Strom eller stillestaaende Vand, bar ogsaa meget 

 stör Betydning for Algevegetationen og giver den et meget for- 

 skelligt PraBg. Ved Strom men tilfores der stadig Algerne friskt 

 Vand og dermed ny Naeringsstoffer, medens Livsfunktionerne 

 naturligvis foregaar langsommere i det stillestaaende Vand, hvor 

 Tilgangen af friskt Havvand er langt ringere. Vi traeffer derfor paa 

 Steder med staerk Strom en langt kraftigere og mere veludviklet 

 Algevegetation end paa Steder med stillestaaende Vand. Ogsaa 

 Strommens mekaniske Indvirkning bidrager rimeligvis bertil. 

 Den samme Algeart faar ofte et meget forskelligt Udseende, 

 eftersom den voxer paa det ene eller det andet Sted. Saaledes 

 synes mange Alger paa beskyttet Sted at have Tilbojelighed til 

 at danne Proliflkationer, lange, tynde Vedhaeng fra det ellers 

 bredere Thallus; smukke Exempler afgiver f. Ex. Delesseria si- 

 nuosa, som paa beskyttet Sted optraeder med en egen Form f. 

 lingulata, der udmaerker sig ved talrige smalle Prolifdvationer, 



