8 



Ved Springtid, naar Strömmen er haardest, kan den paa sine 

 Steder f. Ex. i Vestmanhavnsund lobe 8 — 10 Kvartmil i Timen, 

 og paa saadanne Steder er de storre Alger haturligvis udsatte 

 for et meget stserkt Traek. 



Medens vi paa alle de udsatte Kyster og i de fleste Fjorde 

 og Snnde har Tidevande og dermed folgende Strom, er der et 

 storre Vandareal, hvor saavel Tidevande som Strom mangler, 

 eller i hvert Tilfselde er umserkelige. Dette Parti ligger mellem 

 Stromo og 0stero, mod Syd begraenset af en Linie fra Hojvig 

 og over til Naes paa 0stero, mod Nord naaende op til Kvalvig 

 i Sundelaget. Det omfatter altsaa de 3 dybe Fjorde Skaalefjord 

 paa 0stero, Kalbak- og Kollefjord paa Stromo samt »Sundene« 

 mellem begge 0erne. Dette naesten stillestaaende Vandareal hu- 

 ser som rimeligt er en Algevegetation af et eget Praeg. Det er 

 f. Ex. det rette Hjemsted for Laminaria fceroensis, og denne ej- 

 endommelige Alge naar her sin yppigste Udvikling. 



% 



c. Bolgeslaget. Udsat Kyst — beskyttet Kyst. 



Som alt nasvnt, er der den storste Del af Aaret mer eller 

 mindre staerk Braending ved alle Faeroernes Kyster. Atlanterhavs- 

 bolgerne rnller maegtige og ubrudte ind mod de som oftest 

 stejle Klippekyster, og naar Vinterstormene raser, kan Bolgerne 

 have en saadan Magt, at man har set Exempel paa, at de ved 

 Bosdalafos, der ligger paa Vestkysten af Vaago, i ea. 80 Fods 

 Hojde over Havets Overflade har flyttet störe Sten og Klippe- 

 blokke, ja til Tider kan Havet skylle helt ind i selve Sorvaags- 

 vandet, hvis Aflob Bosdalafos er. Det er i det hele taget ikke 

 nalmindeligt, at Braendingen staar 100 Fod op ad Klipperne, ja 

 der angives endog, at den kan naa flere Hnndrede Fod op. Selv 

 om Sommeren med godt Vejr er der naesten altid nogen Braen- 

 ding, fremkaldt af Donningen, som rejser sig mod Land. Dog 

 kan der saerlig i Sommermaanederne indtraeffe Perioder med 

 saa roligt Vejr og fin So, at Braendingen naesten ganske ophorer. 



Ved Undersogelsen at et Lands Algevegetation, er Stedets 

 mere eller mindre udsatte Beliggenhed af stör Betydning. De 

 Kyster, der vender lige ud til det aabne Hav og derfor stadig 



