Vaagfjord (aaben mod 0st). Omtrent i Bunden af Fjorden 

 er Forskellen niellem Hoj- og Lavvande lidt over 3 Fod ved 

 haardeste Strom (Springtid), ved god Strom (Slaptid) kun :5 / 4 Fod. 

 Hoj- og Lavvande skifter meget regelmässig i denne Fjord. 



Trangisvaagfjord (aaben mod 0st). Hoj- og Lavvande 

 Indtraeffer ikke saa regelmässig i denne Fjord som i Vaagfjord. 

 Ved haardeste Strom er Forskellen i Almindelighed ea. 3 Fod, 

 inen en Dag i Observatiönstiden naaede den (> Fod: ved god 

 Strom er Forskellen kun ca. 1 Fod. 



Sor vaagfjord (aaben mod Vest). Regelmaessig Ebbe og 

 Flod. Ved haardeste Strom er Forskellen ca. 6 Fod, ved bedste 

 ca. 3 Fod. 



Mid vaagfjord. Fjorden er aaben mod Sydost, men be- 

 grundet paa 0ens vestlige Beliggenhed er Forskellen dog ret 

 stör. Regelmaessigt Hoj- og Lavvande. Ved haardeste Strom er 

 Forskellen ca. 5% Fod, ved bedste 2 1 / 2 — 3 Fod. 



Vestmaiihavn. Fjorden aaben mod Vest og ved Vestman- 

 havnsund mod Nordvest og Sydvest. Regelmaessigt Hoj- og Lav- 

 vande; ved haardeste Strom er Forskellen ca. 6 Fod, ved bedste 

 ca. 2 Fod. 



Sandsbugt (aaben mod Sydvest). Regelmaessigt Hoj- og Lav- 

 vande. Ved haardeste Strom er Forskellen ca. o 1 ^ men kan 

 blive henimod 7 Fod, ved svageste er Forskellen knap 2 Fod. 



Som det fremgaar af disse Observationer, er den hojeste, 

 sikkert maalte Forskel ca. 7 Fod; men der er dog ingen Grund 

 til at betvivle, at der er Steder, hvor der fmdes en noget storre 

 Forskel. Dette maa formodes navnlig at vsere Tilfaeldet paa Vest- 

 siden af Sydero og paa Nordvestkysten af Strom 0. Paa Sydero 

 ved Famien har Beboerne ogsaa meddelt mig, at Forskellen 

 kan naa op til ca. 8 — 10 Fod. Disse Tal er imidlertid i sig selv 

 smaa og vilde kun betinge en litoral Algevegetation af forholds- 

 vis ringe Udstraekning sammenlignet med Norges og de britiske 

 0ers Vestkyst, hvis ikke Alge Vegetationen paa Grund af andre 

 Forhold var i Stand til paa udsat Kyst at voxe ofte endog i be- 

 tydelig Hoj de over hojeste Vandmaerke. 



Tidevandet, eller som det paa Faeroerne almindeligt kaldes, 

 Vestfald og 0stfald, fremkalder i de aabne Fjorde og isser i Sundene 

 en meget staerk Strom, der regelmaessig skifter hver sjette Time*). 



*) Herfra gor dog Nolsofjord en Undtagelse, idet Strommen her paa Grund af 

 ejendommelige Forhold lober 8 Timer den ene Vej og 4 den modsatte. 



