105 



siola klsebe fast ved Fuglens Naeb eller Fod og paa dvn Maade 

 bringes med. Det er naturligvis gennemgaaende kun de mindre 

 Alger eller saadanne Arter, af hvilke et Brudstykke er tilstraek- 

 keligt til, at der deraf kan udvikles ny Individer, som man 

 kan antage, er transporterede over Havet paa denne Maade. 



Hvad Vinden angaar, er det vel ikke utaenkeligt, at mindre 

 Dele af Alger ved Hjaßlp af den kan hvirvles op og transporteres 

 over storre Straekninger, saaledes soni det er paavist med for- 

 skellige saavel organiske soni uorganiske Bestanddele (se War- 

 ming, 54, p. 678 — 79), men stör Betydning ved Transport af 

 Havalger tror jeg dog naeppe kan tillasgges Vinden; en helt an- 

 den Sag er det med Hensyn til Ferskvandsalgerne, der ofte lever 

 paa Steder, som ndtorres, hvorfra de da let som Hvileceller 

 eller Hvilesporer sammen med Stovet kan fores viden om. 



Langt storre Betydning ved Transport af Havalger maa 

 der tillaegges Drivtommer og alt andet paa Havet flydende 

 Materiale som Baerere af Havalger fra et Sted til et andet, lige- 

 som ogsaa adskillige, saarlig storre Alger ved selv at vaere i Be- 

 siddelse af lnftfyldte Blaerer er i Stand til i lang Tid at holde 

 sig svaevende paa Havets Overflade og dermed fores langt om- 

 kring. For denne Transportmaade vil naturligvis H avstr om- 

 ni ene vaere af meget stör Vigtighed (se Sernander, 49, p. 121 

 og 224), og jeg skal derfor i det folgende naermere paavise, 

 hvilke Havstromme der for Faeroerne kan taenkes at have Be- 

 tydning. 



Nu kan det ikke naegtes, at man strax ved forste Betragtning 

 af et Stromkort over det nordlige Atlanterhav maa fole sig skuf- 

 fet, hvis man venter sig noget af Havstrommene; thi for Faer- 

 oernes Vedkommende synes disse rigtignok at lobe saa ugun- 

 stig som vel muligt. Som fremhaevet af Ostenfeld (39, p. 115) 

 ilyder en bred Arm af Golfstrommen Sydost om 0erne, og den 

 synes at staenge al Tilforsel fra Europa ude. Da den kommer 

 fra det aabne Atlanterhav og ikke har berort Land siden Vest- 

 indien og tropisk Nordamerika, kan den, som Ostenfeld siger, 

 kun medfore tropiske Frugter og Fro. *) Dette er jo tilsynela- 

 dende hojst uheldige Forhold, og Ostenfeld udtaler ogsaa, at 



*) Saadanne skyller ogsaa jaevnlig op paa de faeroske Kyster. Lyngbye omtnler 

 allerede dette i »Ten tarnen Hydrophytologise« p. (50, og jeg har dels seh 

 fundet, dels modtaget af Fasringer Frugter og Fro af Cocos, EnUtda gigalobium og 

 Guillandina, der alle er gode Bekendte fra den vestindiske Strandskov. 



