109 



og saaledes blive bragte lil ny Egne, hvor de kan faeste Bo, 

 naturligvis under den Forudsaetning, at disse byder passende 

 Livsvilkaar for dem. 



For saadänne Alger, der begiver sig paa Langfart med et 

 Skih, er der dog en stör Fare, der let Iruer deres Existens, og 

 denne bestaar i en for hurtig Forandring ai' Havels Temperatur 

 og Saltholdighed. For begge Dele er Algerne nieget omtaalige. ■ J 

 (ei'r. Oltmanns, 37 og Porter, H. C, Abhängigkeit der Breit- 

 ling- und Unterwarnow- Flora vom Wechsel des Salzgehaltes 

 (Arch. Ver. Natnrh. Meckl. 1894, p. ( .)7). 



Selv om det derfor ikke altid lykkes Algerne velbeholdne 

 sämmen med Skiliet at komme til nye Egne, kan man dog 

 sikkert gaa ud fra, at dette nieget jaevnlig kan indtrseffe, og at 

 Skibsfarten bar en ingenlunde helt uväesentlig Betydning for Ud- 

 bredelsen af Havalgerne.**) 



I Overensstemmelse med hvad jeg tidligere har udtalt om 

 Ferskvandsalgernes Indvandringmuligheder til Faeoerne (7), kan 

 jeg i Folge ovenstaaende Fremstilling ikke tro andet end, at 

 ogsaa den marine Algevegation bar vseret i Stand til at indvan- 

 dre til 0erne over Havet fra Nordeuropas Kyster og det ved 

 Kraefter, som virker den Dag i Dag, saaledes at der stadig er 

 Muliglied til Stede for ny Indvandring, og at en postglacial Land- 

 bro aldeles ikke er nodvendig for at forstaa Fremkomsten af 



*) Jeg skal kort naevne et Exempel herpaa. I Sommeren 1899 var »Guldborgsund« 

 saerlig tilgroet i Bunden, hvorfor den fik Ordre til at gaa her til Kobenhavn for at 

 gaa i Dok; men da den kom ind i denne, var Skibsbunden fuldstsendig ren, hele Al- 

 gevegetationen var strax bleven driebt og var falden af, saa snart Skibet kom ind i 

 Oresunds varme og ferske Vand. 



**) At denne Formodning er rigtig, bekneftes derved, at man jaevnlig paa Havne- 

 moler finder Alger, hvis egentlige Udbredelsesomraade ligger langt fjaernet herfra, 

 ganske paa samme Maade som det er Tilfseldet paa Land med Floraen paa Havne- og 

 Lossepladser. Born et omtaler, for at naevne nogle Exempler, i »Bulletin de la soc. 

 bot. de France« vol. 35, 1888, p. 3(54 tre Laminariaceer, som nogle faa Gange er trufne 

 i Middelhavet i og ved Havne, men som ellers aldrig er fundne her. Og Exempler 

 herpaa er sandsynligvis ogsaa mit Fund af Fucus inflalusxed Lerwich Havnemole (8) 

 og de to isolercde Forekomster af Fucus serratus ved Island (Jönsson, 23). Hertil- 

 lands kan maaske Ascophyllum nodosnm's Forekomst i Frederikshavns indre Havne- 

 bassin opfattes paa lignende Maade. 



Endelig har Dr. Bornet i Brev velvilligst meddelt mig nogle interessante Fund. 

 Chorda filuin er saaledes fanden ved Indgangen til Nizzas Havn; Arten er aldrig 

 iagttaget andetsteds i Middelhavet. Helminlhocladia piirpurea er funden ved La Nou- 

 velles Havn og er ligeledes aldrig truffet andetsteds i Middelhavet. Bonnemaisonia 

 hamifeta, der er udbredt ved Japans og Californiens Kyster, er funden ved Englands 

 og senere ved Frankrigs Kyster (Cherbourg). Planten er tvebo, og kun Hunplanten 

 er indfort, der formerer sig ved Hjielp af Yngleknopper, som i Form af Kroggrene 

 dannes i Spidsen af Grenene. Hypnea museiformis erfundetved Kanälen: dens Hjem- 

 sted er langt sydligere. 



