V 



NOGLE BIOLOGISKE IAGTTAGELSER. 



Det er en bekendt Sag, at der i de nordiske Have gor sig 

 en ikke ringe Forskel gaeldende med Hensyn til Algevege- 

 tationens Udseende og Frodighed til forskellig Aarstid. For Bo- 

 husläns Vedkommende er dette omtalt af Kj eil man i en lille 

 Afhandling om: »Växtlifvet under vintern i hafvet vid Sveriges 

 vestre kust«, og andre Forfattere f. Ex. Gran (20, p. 15) og Ro- 

 senvinge (45) har fremhaevet det samme. Ogsaa ved Fseroernes 

 Kyster er Algevegetationens Udvikling og Yppighed ret vexlende 

 efter Aarstiden. Desvaerre har jeg kun i Sommermaanederne 

 haft Lejlighed til at opholde mig paa Faeroerne, og jeg har der- 

 for kun knnnet faa et ufuldstseridigt Indblik i Vegetationens 

 Udvikling Aaret rnndt; men denne Mangel har dog den af Mag. 

 Helgi Jon sso n hjembragte Algesamling fra Efteraarsmaane- 

 derne i 1897 i Forbindelse med de vigtige Oplysninger, han har 

 givet mig, i en meget vaesentlig Grad afhjulpet. Paa Grundlag 

 af disse kan der ingen Tvivl vaere om, at Faeroernes Algevege- 

 tation er meget rigere og frodigere om Sommeren end om Vin- 

 teren; den frodigere Udvikling begynder tidlig i Foraarstiden 

 og fortsaettes til Juli — August, hvor den storste Yppighed naas; 

 efter den Tid bliver Frodigheden igen mindre. Men paa Grund 

 af Faeroernes hele Aaret igennem meget ensartede Klima, hvis 

 Forskelligheder ydermere udlignes i selve Havet, er denne efter 

 Aarstiderne vexlende Udvikling naeppe saa stör som mange andre 

 Steder med koldt tempereret Klima. 



. Den faeroske Algevegetation stemmer med Hensyn til den 

 rigere Udvikling i Sommertiden overens med, hvad der er Til- 

 faeldet selv i arktiske Have, hvor f. Ex. ved Grönlands Kyster 

 Algelloraens Vegetationstid falder i den lyse Tid, medens en 



