+ 
byggede Organismer. I anatomisk Henseende viser Skallernes Cellehinde sig hos 
en Mængde af de større Former sammensat af flere forskjellige Lag, som udentvivl 
ogsaa ere tilstede hos de mindre Former, skjøndt det for disse sidstes Vedkommende 
paa Grund af deres ringe Størrelse er vanskeligt med Bestemthed at paapege dem 
alle. Ved behørigt anvendte Midler kan man hos de større Arter navnlig paavise tre 
forskjellige Lag, der lade sig adskille fra hverandre og betragte hvert for sig. Det 
yderste Lag, hvor et saadant er tydeligt, (sml. f. Ex. Epithemia globifera, Tab. VI. 
Fig, XXII), er fuldkomment glat og jævnt og overordentlig tyndt; det svarer nærmest 
til den primære Cellemembran hos de sædvanlige Planteceller. Det derunder liggende 
mellemste Lag, der ved svagere Forstørrelse og hos de fleste mindre Årter til- 
syneladende er det øverste, er at betragte som et Fortykkelseslag, og udmærker sig 
vistnok hos alle Diatomeer ved en eiendommelig Skulptur af større eller mindre 
fortykkede Punkter, der ere ordnede påa meget forskjellig, men indenfor de enkelte 
Arter konstant Maade; ofte ere de enkelte Punkter mere eller mindre sammen- 
flydende iPunktlinier. Efter deres absolute Størrelse er der bleven tillagt Punkterne 
forskjellige Benævnelser, saasom Punkter, Korn og Celler; den sidste Benævnelse bør 
imidlertid helst undgåaes, da den er vildledende og af enkelte Forfattere (Smith) 
er bleven benyttet netop som Udtryk for den Theori, at Skallerne hos Diatomeerne 
vare sammensatte af virkelige Celler, Denne Anskuelse, som senest, skjøndt i en 
noget modificeret Form, er fastholdt af Grunow!"), er imidlertid fuldkommen uholdbar 
og tager sig mere ud som en forudfattet Idee end som Resultatet af en Iagttagelse. 
Punkterne ere fortykkede Partier af Cellehinden og i visse Henseender nærmest at 
sammenligne med de paa lignende Maade ofte siirligt udarbeidede Pollen- og Spore- 
hinder; de gjenfindes iøvrigt, om end i en noget simplere Form, hos Cellerne af de 
nærbeslægtede Desmidiaceer og Conferver, f. Ex. temmelig iøjnefaldende hos Bulbo- 
chaete-Arterne. Endelig finder man hos mange Diatomeer (Epithemia, Campy- 
lodiscus, Achnanthes) et særligt inderste Lag, der navnlig bliver iøinefaldende hos 
de Former, hvor det er forsynet med fortykkede, paa Inderfladen fremspringende 
Ribber (,Rippen, costæf Grun.). Dette Lag er ligeledes at betragte som et For- 
tykkelseslag og nærmest analogt med de spiral- eller ringformigt afleirede Lag hos 
andre Planteceller. At Ribberne skulde være Kanaler for Næringsvædskens Cirkulation, 
som flere Forfattere have antaget, savner enhver Begrundelse. — Til Skulpturen hen- 
hører endvidere de iøinefaldende, stærkt fortykkede Punkter, som ere eiendommelige for 
en Række Familier (Naviculeæ, Cymbelleæ o. fi.), og af hvilke der gjerne findes 
anbragt et større midt i Hovedfladens Længdeaxe, samt et mindre i hver Ende af 
samme. Det midterste Punkt kalder jeg Midtknasten (,nodulus centralis, Mittel- 
knoten" Grunow, ,nodules at centre” Smith), detoandre Endeknasterne (,noduli 
terminales" Grun.,” ,nodules at extremities” Sm.). Imellem begge Endeknasterne og 
forbindende disse med Midterknasten løber i Reglen hos disse"Familier en påa den 
indre Side fremspringende og fortykket, bredere eller smallere Liste, Midtlinien, 

STSERS 
!) Grunow: Ueber einige neue oder ungeniigend gekannte Algen (Verhandl. der zool.- 
bot. Gesellschaft zu Wien, X. Bd. 1860). ca 
- 
