12 [1907 



lange og 7 — 9 (11) /* brede. . ithl ne er dels subkvadratiske, 



7 — 11 }i i diameter, dels og sedvanli /ertikalt forlœngede, 7 — 14 

 (18) fi lange og 7 — 9 (11) fi brede. 



Lithoth. ectocarpon synes at vaere naermest beslegtet med L. 

 antarcticum og naermer sig desuden svagt udviklede former af L. 

 lichenoides. Unge eksemplarer med tiltrykte skorper minder noget 

 om L. bisporum eller visse former af L. Lenormandi. Den dan- 

 ner tildels alternerende lag med Mastophora (Lithoporella) con- 

 juncta. — Vestk}'sten af Afrika: Kap Blanco (A. Weber — van 

 Bosse) og St. Vincent (Vanhôffen). 



Lithothamnion incisum Fosl. mscr. 



Lithothamnion Patena f. incisa Fosl. Alg. Xot. II (1906), p. 6. 



Jeg anforte 1. c., at denne alge adskiller sig fra L. Patena 

 isaer derved, at hele underfladen undertiden er lest faestet til under- 

 laget, hypothalcellerne for det meste smalere og konceptaklerne 

 mindre. Efter en noiagtigere undersogelse af materialet har det 

 vist sig. at algen bor ansees som en selvstaendig art. Thallus har 

 en tykkelse af 350—600//. Hypothalliet indtager den vaesentligste 

 del og er koaxillaert, med regelmaessige halvcirkelformige tverbuer. 

 Cellerne er 18 — 40 /* lange og 7—11 ft brede. Det svagt udvik- 

 lede perithallium er sammensat af vertikalt forlaengede celler, som 

 er 9—18 (22) fi lange og 7 — 10 // brede. Sporangie-konceptak- 

 ler halvkugleformige eller sedvanlig nedtrykt halvkugleformige, 500 

 (400)— 800 (900) fj. i diameter, med ca. 120 slimkanaler. Sporan- 

 gierne er firdelte, 160 — 220 fi lange og 70—120 // brede. Cysto- 

 karpie-konceptaklerne er koniske, 400 — 800 fi i diameter, med noget 

 forlaenget spids. 



Habituelt staar arten naermest L. Patena, men i struktur 

 naermer den sig noget til L. lemniscatum. Den forekommer isser 

 paa Corallina og Amphiroa. En noget afvigende form optraeder 

 paa Lenormandia sammen med Litliophyllum explanatum og 

 Melobesia leptura. Den slutter sig naermere til underlaget og til- 

 horer maaske ikke samme art. — Algen er fremdeles kun kjendt 

 fra Ny-Seland og Chatamoerne. 



