No. 2] ALGOLOGISKE NOTISER. 17 



arts typiske form ved sine finere grene, som er 0.4—0.8 mm. 

 tykke. De medullasre hypothalceller er 70 - 285 // lange og 9 

 (7)— 11 ij. brede. Perithalcelleme er af omirent samme laengde som 

 hos f. typica, men for det meste lidt smalere eller 7—11 (12) // 

 i bredde. Konceptaklerne stemmer ogsaa i det vsesentlige overens 

 med den typiske form. Uagtet hypothalcellerne blir betydelig laen- 

 gere end hos denne form, synes der ikke at vaere nogen grund 

 til at anse f. ramosissima som selvstaendig art. Det er ogsaa mu- 

 ligt at f. typica i virkeligheden viser storre variation i de nœvnte 

 cellers laengde end efter de af mig undersogte eksemplarer. Den 

 fossile L. amphiroœformis Rothpl. tilhorer maaske samme form- 

 serie. Jfr. nedenfor. 



Artens typiske form er kjendt fra Kap Tenare, Morea (Bory) 

 og Nisyro-oen, Graekenland (Miliarakis), Rhodus (Nemetz), 

 Adriaterhavet (Hauck), Sicilien (Philippi), Marokko (Mouchez, 

 herb. Borne t) og det Rode hav (herb. Hauck). Formen ramosis- 

 sima forekommer ved Algier (Mus. [Paris) og Korsika (Borgesen). 



Lithophyllum ampliiroœformis (Rothpl.) Fosl. mscr. 



Lithothamnion amphiroœformis Rothpl. Foss. Kalkalg (1891) p. 314, t. XVI. 

 fig. 10, 14. 



Denne fossile kalkalge tilhorer sikkerlig slegten Lithophylluni. 

 og det er sandsynlig at den kun repraesenterer en form af L. 

 byssoides eller er identisk med den ovenfor omhandlede f. ramo- 

 sissima. Imidlertid angives cellerne at vaere 20—30 fi lange og 

 12 — 15 fj- brede, i hypothalliet indtil 100 /* lange, altsaa kortere 

 end sedvanlig hos f. ramosissima. Den bor vel derfor bibeholdes 

 som selvstaendig art, indtil variationsforholdene er naermere kjendt. 



LitJiopJiyllum yessoense Fosl. mscr. 



Thallus crustaceus, subarcte adnatus, crustis pluribus inter se 

 adjacentibus, 0.4 — 1.5 mm. crassis, sublevibus; conceptacula spor- 

 angifera(?) immersa, demum innata, sporangia ignota. 



Der foreligger kun et enkelt eksemplar af denne alge, som 

 vokser paa ostersskal. Den danner naesten cirkelformige skorper, 

 0.5 — 1 cm. i diameter, som efterhaanden sammenflyder, hvorunder 

 tildels fremkommer svagt ophoiede aaser. Overfladen er lidt ujevn, 



