54 



-1 Bulaton hínárja. 



Balatonját és hegyeit ; július 30-án a hajóról egyhuzomban volt alkalmam látni a 

 hínár nagyszerű elterjedését a bakonyi parton, Balaton-Füredtől egészen Keszt- 

 helyig, mert a hínár itt kis meg-megszakítással a hajó útja mentén nagyon gya- 

 kori, só't Kenésétől kezdve, a bakonyi parton, meg-megszakadva egész B.-Füredig 

 sem sokkal kevesebb. Július 30. délutánján Hévvizet, július 31-én délelőtt Keszt- 

 helyen a Balaton partját és rétjeit, délután a Kis-Balatont vizsgáltam. Augusztus 

 1-én délelőtt Bogláron alig volt tenni valóm, mert itt, a Balaton szélén csak az a 

 hínár úszkált, a melyet a bakonyi parton kivagdaltak vagy kiszaggatlak s a szél 

 vagy a hállám onnan a déli parton összehajt. Ellenben fonálmoszat-csoport, a 

 melyből a tissapainut vagy meteorpapir^ kezdődik, a Balaton szélében Bogláron 

 bőven látható. Augusztus 1-ének délutánját és augusztus 2-ának délelöttjét még a 

 Badacsony vidékének megvizsgálására, augusztus 3-át pedig Siófokéra szenteltem, 

 így a Balatont köröskörül járván, alkalmam volt a hínár elterjedésével megismer- 

 kedni, a hínár természetrajzát tanulmányozandó pedig Kenésén, Almádi mellett, 

 Balaton -Füreden (két ízben ), Tihanyon, Badacsony körül, Keszthelyen (két ízben). 

 Bogláron, Szántódon, Siófokon (két ízben) a hínár életmódját részint csónakon, 

 részint a vízben gázolva vizsgáltam ; mindegyik helyről elegendőszámú példát szá- 

 rítva magammal hoztam, hogy a helyszínén teljesített vizsgálatot otthon ismétel- 

 hessem és kiegészíthessem. 



Ezen utamnak és vizsgálódásomnak czélja volt megalapítani : 



1. micsoda szabad szemmel látható vagyis felsőbbrangú edényes és főleg 

 virágzó növény él a Balaton vizében; 



2. mi a hínár, mely virágzó növény a hínár a Balaton vizében; 



3. minő a hínár elterjedése és masszája ; nem alkot-e történetesen vastagabb 

 és veszedelmesebb hínár-zátonyt; 



4. mi a hínár természete és biológiája; 



5. mi a hínár haszna vagy ártalma; 



6. minő a hínár szaporodása, melyet kivált az irtás érdekéből szükséges 

 ismernünk. 



A hínár nyelvtani és mag3^ar mythosi értelmezése. 



Vájjon az ősmagyarok a hínár szót és fogalmat Ázsiából magukkal hozták-e 

 vagy sem, meg nem mondhatjuk. A szó eredete felől dr. Simonyi Zsigmond levélben 

 azt írja: «A szónak alakja olyan, hogy benne idegen eredetre semmi sem mutat, 

 de azért ez kizárva nincs». — Más értesítés szerint a hínár szláv kölcsönzés, hinuti 

 (veszni, elemésztó'dni) igéből származnék. Holuby József, a szláv növénynevek és 

 növénybabonák ismerője, azt írja, a hínár aligha szláv-eredetü. — «A magyar nyelv 

 történeti szótára» (Szar\'as és Simonyi) I. 1434. old. a hínár szó eredetét nem ma- 

 gyarázza. — CzuczOK és FoGARASi «A magyar nyelv szótára» (1586. old.) szerint 

 «eredctileg talán inár (in-ár, mintegy inogó) h eló'tétellel, mint himbál, inbál, 

 himpók, inpók». Ebben a magyarázatban nem sok az elhihető. A hínár szónak a 

 használata és változása magyar eredetről vagy nyelvünkhöz teljes asszimilatióról 

 tanúskodik. így pl. a Balaton mellékén és Somogy vármegyében a néptől hcnár 

 alakját is hallottam, ragosítás vagy szóképzés alkalmával pedig majd hÍ7iá?\ majd 



' Renkek (most Rejtő) Adole, Természettudományi Közlöny 1879. 404. old.; — IstxAnkh, 

 Természetrajzi füzetek XIII. (1891.) 144. stb. old. 



