A hínár növény földrajzi fogalma,. 



57 



S meleg sóhajából, mely búval szülelclt, 

 Sárga hi)iárvirág termett a hab /etett.D ' 



Erre az epedő nö vízi liliommá változott, s 



«Ott virít a liljom, szép hűtlen nők képe, 

 Elnyelő haboknak csalárd mélységébe'; 

 S kínozó emlékül a tó hulláminál. 

 Mellette eltépett zöld fátyla uszdogál*.- 



Hogy az elmondottakkal kiváltképen a hínár-kérdést óhajtottuk különböző 

 oldalról megvilágosítani, ennek igazolására jó szándékunkon kívül még Ipolyi sza- 

 vait idézzük, a melyekkel a rövidre fogott magyar mytiiologiai fák és füvek feje- 

 zetét, a 254. old. végzi: slegtölib azonban még e téren is szorgalmas keresés-, vizs- 

 gálat- és feljegyzésre vár, s becsületes napszámmal kínálkozik egy jövendő derék 

 munkásnak*. 



A hínár növényföldrajzi fogalma. 



Minthogy növényföldrajzi munkánk nincs, a hol ennek a fogalomnak meg- 

 határozását olvashatnók, s minthogy a hínárkérdés mai alakjában általában új, szó- 

 szerint való jelentésének értelmezésére szótáraink magyarázatát kell figyelemre 

 méltatnunk. 



CzuczoR és FoGARASi «A magyar nyelv szótára* 1586. old. a következőkép 

 definiálják: 



«Mocsaras vizekben tenyésző növénynem, melynek némely fajai hosszú, vékony 

 szálakkal lebegnek, inognak a víz színén. Minthogy a hínár mély iszap fölött tenyé- 

 szik leginkább, innét átv. ért. jelent oly bajt, melyből nehéz kivergödni.» Ez a 

 közélet hínárja. « Szorosabb ért. növényosztály, melynek termékenyítő jegyei isme- 

 retlenek,'' s a melynek gyökere, törzse és levele egy darabnak látszik {Algae).» — 

 CzuczoR és FoGARASi Szótárában még azt is olvassuk, hogy a hínárt 1559-iki levél 

 említi. «Az henar elborullya (azaz borítja), mygh az teby oda futtnak, adyglan 

 megh holt az wízben.» (Szalay Ágoston, « Négyszáz magyar levél a XVI. század- 

 ból* 330. old.)i RóMER i. h. 1340-böl jegyzi fel. 



Molnár Albert «Dictiones Hungaricae»-jának (1611), Pariz Pápai «Dictiona- 

 rium Hungarico-latinum»-ának 134., valamint Kresznerics «Magyar Szótár»-ának 

 239. oldalán is, a hínár ^ alga, tehát a mint CzuczoR és Fogarasi utóbbi meghatá- 

 rozása szól. Hínáros = algosus. 



DiószEGi-ék hínárja a Naias. Ez azonban törékenyszárú s hosszúra nem bír 

 nyújtózkodni. 



Ballagi MóR-nak «A magyar nyelv teljes szótára* 568. oldalán a következőt 

 olvassuk: « Állóvizekben tenyésző növény, melynek hosszú indái a vízben előhala- 

 dást akadályozzák, innét átv ért. baj, melyből kigázolni nehéz*. 



' Ez a sárga hínár-virág az Utricnlaria fajai. Hínáros rence Diószegi: Magyar Füvész- 

 könyv 357. old. 



- Szinte hínárszerü moszatok (békanyál, tiszapamut). 



^ Helyesebben mondva, szabad szemmel nem láthatók. Az utóbbi defínitiója az algáknak 

 általában nagyon gyarló. 



* Magyar Leveles Tár, kiadja a Magyar Tudományos Akadémia történelmi bizottsága. Pest, 

 1861. első kötet. 



