A hínár haszna, ártalma és irtása. 



77 



iszap is sodrrklik a Balatonba, a hínár bújálkodásának természetes, hogy kedvez- 

 het; hogy azonban a hínár eredetileg és egyenesen a Kis-Balatonból került volna 

 ki, annak föltétlen hitelt a már elmondottak alapján nem adhatok. A Zala szabá- 

 Ij'ozása ellen, melynek jutalmául a birtokos, a berek meg a nádas részbeli kiszá- 

 rításával kaszáló rétet kapott, nagyobb panasza van a keszthelyi halásznak, mert 

 a hal költó' fészkét a szabályozással megrontották vagy megsemmisítették s ma 

 halfogyatékról panaszkodnak. 



Második nevezetes oka az elhínárosodásnak a Balaton vizének leeresztése Sió- 

 foknál. A Balaton partmellékén körös-körül a víz nagyon sekély. A partról az 

 alacsony vízben levetközetlenül messzire lehet gázolni. Ezt mutatja az a hosszú 

 deszkahíd is, mely kivált a Balaton déli partján, a vízbe messzire bevezet, oda, a hol 

 a mélyebb víz már fürdésre alkalmatosabb. Hosszú kö- és rözse-töltés visz messzire 

 Szántód révéből a csónak kikó'tö-helyéhez; ilyen hosszú Boglár mólója is. Vízszabá- 

 lyozás eló'tt az áradás nagyobb helyre terjedvén, a hínár a gyakrabban emelkedő 

 piély vízben nem birt akárhol tanyát verni és elszaporodni, mert szárát két méter- 

 nél hosszabbra nyújtani nem igen birja. Most a lecsapolással, melynek árán a 

 partszélen használható földet foglaltak, a hínár bújálkodásának kedvező helyét és 

 mélységét megteremtették, s bővebb szaporodását elősegítették. A lecsapolás 

 után keletkezett kisebb mélységben a hínár a parttól kezdve körülbelül 2 méter 

 mélységig Elodea, Vallisneria vagy más Potamogeton faj módjára most évenként 

 töméntelen számmal alkalmatlankodhatik.' 



A hínárnak fölpanaszolt elszaporodását tehát a mostani viszonyok siettették. 



A hínár haszna, ártalma és irtása. 



A hínár a vízi életben nevezetes szerepet játszik. Leunis a Synopsis der Pflan- 

 zenkunde 1877, 1152. old. azt írja, hogy a Potamogeton-r\ak. mindegyik faja hasznos 

 a haltenyészésre, mert a hal közte szeret ívni, s petéjét közé rakni. Magvát a 

 vad rucza szereti. Füvével disznót etetni jó, de a tehén meg a juh nem eszi. A 

 hol seregesen nő, trágyának használható. A Potamogeton is, mint minden más vízi 

 növény, tisztítja a megromlott levegőt, a P. natans gyökerét Szibériában eszik. Az 

 575. old. a Myriophylbmi-xó\ is azt állítja, hogy zölden a disznónak, szárítva juh- 

 és lótakarmánynak, általában pedig trágyának jó. Ennyivel a Balaton két hínárjának 

 hasznát is már meglehetősen körvonaloztuk. 



A hínár általában a tónak mecr a tavi szerves életnek nevezetes és szükséges 

 kiegészítő része Ha nem lepi el sűrűn a partvidéket — Sziklay szerint — a csol- 

 nakázónak kedvelt játékszere, a vízből kimerített leveles szára csinos, koszorú-alakú, 

 egész lombfűzér. Leunis a süllőhínárt helyesen az aquariumba is ajánlja. A víz fene- 

 két mint gyep növi be. A hínárcsoport sok kis állatnak menekülő, búvó, sütké- 

 rező vagy költő helye. 



A hínárnak, különösen a Potamogeton perfoliatiis-Ví?i}^ a levelét a vízi állat 

 eszi. Állatrágta levelet vagy csonkított virág- vagy gyümölcs-kocsánt gyakrabban 

 láttam. Sőt a szilvafa-levelü hínár levele a szár körül egész öblöt alkot, melyben, 

 valamint a levelei közt is, apróbb vízi állatkát vagy lárvát gyakrabban láthatni, 

 számos piczi állatkának domátiuma (házikó). A szárított hínárról apróbb csigaház 

 húU le. 



