82 



Vissz a pillán tá s. 



Körös Sárrétjén, az Alföld régi tőzegének (kotú) elporladozását haszonvétel nélkül 

 bevárták vagy mint a belőle csínált országút égett el ; a helyett, hogy kiásták és 

 felhasználták volna, inkább vagy mesterséges tőzeget csinálnak, vagy odaszállított 

 fával tüzelnek. 



Visszapillantás. 



A hínár általános életmódját, kivált az irtás érdekéből szükséges szaporodását 

 elég terjedelmesen ismertettük. A mi ezentúl a hínár biológiájából évenként meg- 

 figyelendő és följegyzendő, ez már nem éppen szorosan a botanikus munkája, 

 hanem mint tárgy bármely fizikailag vizsgálódóé lehet. O kiderítheti ezek után a 

 hínár vízi életmozzanatának más aprólékosságait, a Balaton vizének természetéhez 

 való alkalmazkodását, valamint a sok-évi szaporaságból vagy fogyatékból a hínár 

 életmódjának kedvező és alkalmatlan életkörülményét statisztikailag is kipuhatolhatja. 



A hínár némely esztendőben több, máskor kevesebb, a mint a természet 

 kedvez neki s a mint más termésből is néha több, néha kevesebb az Isten áldása. 

 A változás beállhat a hínár szaporaságában, illetőleg fogyatékában is ép úgy, mint 

 más vízi vagy szárazi növényében vagy állatéban. Egyik esztendő jobban kedvez 

 neki, mint a másik. De mivel előre nem tudjuk, mikor lesz szaporaság vagy fogyat- 

 kozás, előre az okát se kutathatjuk, később csak a múltból következtethetjük. — 

 A helyszínén a megelőző vagy még uralkodó körülményekből, a víznek alacso- 

 nyabb vagy magasabb állásából stb., az okát gyakran ki lehet olvasni. Előre azon- 

 ban gyakran nem vizsgálódunk, vagyis a hínárnak életmódját évről-évre, hónapról- 

 hónapra nem jegyezzük, ezért azután az elszaporodása, máskor a megfogyatkozása 

 meglepő. Így fog ez tovább is ismétlődni, ez a hínárnak ügye-baja. 



Az 1895. és 1896-ki magas vízemelkedéskor a hínár szaporán nem tenyész- 

 hetett, lehet, annyi magvat és sarjat sem alkothatott, mint máskor. Ezért gondolták 



1897- ben, midőn a Balaton vizének lefolyása április hóban elzáratván, a vize ennek 

 ellenére is apadt, hogy a hínár kevesebb. Ez az ok lehet egész az igazi, de saját 

 vizsgálatom szerint hínár 1897. aug. 30. és szept. 5. közt a bakonyi part vizében, 

 sőt a boglári öbölben is, elegendő volt. Volt elég magva és sarja, sőt még virág- 

 zott is, úgy hogy a jövő esztendei tenyészés bőségesen elő volt készítve. Az 



1898- iki, tavaszi nagy vízben, LóczY szerint, hínár ismét alig volt. 



A hínár élete is sok mindenféle természeti októl függ. Mihelyt a hínár vala- 

 mely esztendőben, élete zavartatván, elegendő csírát nem alkothat, a kevesbülés 

 jövő esztendőre észrevehető lesz, valamint a bő termés után való szaporasága is. 

 Ha a csíra megvan, a hínár kiküzdi magának a rendes életét. A nagy víz meg- 

 nehezíti, az alacsonyabb vízállás megkönnyíti a szaporaságát; amabban szára meg- 

 nyújtásával erőlködni kell, emebben rendesen nagyobb küzdelem nélkül fejlőd- 

 hetik. Kisebb, csendes vízben a hínár zavartalanul, töméntelenül elszaporodhatnék, 

 úgy hogy végre nagysokára ez a hely lenne a megölője, mert nagy szaporaságával 

 a kisebb víz elposványosodnék, sekélyebbednék, mint a mai Kis-Balaton, végre az 

 egész hínárpocsolya kiszáradna. Ilyen pusztulásról s a Balaton vizének elrútításáról 

 és tönkremeneteléről még soká, nagyon soká szó sem lehet. 



Továbbra kívánatos és ajánljuk, hogy a tó mellékén az érdeklődő a hínárélet 

 változásait figyelemmel kisérje és a tapasztalatot évről-évre feljegyezze. Hogy meny- 

 nyire szaporodliatik a hínár, hogy igazán mennyi tekintetben ártalmas, több esz- 



