A Balatonmellék egyéb vizeinek virágzó növényzete. 



83 



tendei figyelem után lesz világosabb és meggyőzőbb; azután bizonyára ártatlanabb 

 színben lesz a hínárnak balatoni élete előttünk. Idáig szerzett tapasztalásunkból a 

 hínárt nagyon fenyegető vagy félős bajnak nyugodt lelkiismerettel nem mond- 

 hattuk. Az esztendöről-esztendőre végzendő ritkításon kívül őrszemmel kell vigyázni, 

 vájjon a hínár nem győzedelmeskedik-e a somogyi parton is, vájjon a sekély víz- 

 ben nagyobb bajt később nem okoz-e s vájjon a hínár a szárát még hosszabbra 

 nyújtván, a mélyebb vízben is nem bír-e félelmesebb módon elszaporodni ? Mi 

 következhetik be sok száz esztendő múlva, nagyjából fentebb elmondottam. Én 

 nem élem meg, de valóban kíváncsi vagyok már most látni, minő lesz a részletes 

 változás 20 — 50 esztendő múlva ! 



V. FEJEZET. 



A BALATONMELLÉK EGYÉB VIZEINEK VIRÁGZÓ NÖVÉNYZETE. 



A Balatonmellék egykori vizeiből sokat leapasztottak, de azért álló víztükör 

 még több helyen van. Ilyen pl. Siófok határában a Sóstó, Boglár, Csehi, Orda 

 és Fonyódfalu közt több kisebb-nagyobb tó, Kéthely és Tót-Szent-Pál körül a 

 nádas víztükre, Fenéken a Zala meg a Kis-Balaton, valamint a környéke. Hévvíz 

 meleg lápfürdője, Tapolcza fakadó vize, Tihany Kis-Balatonja (lölcsértava). Ellenben 

 a Kőcsi tó medenczéje. Almádi és Alsó-Eörs közt a hegyen kiszáradt, sarában 

 a sertés hűsködik (v. ö. XVII. féjezet). 



Ezeknek, bár nem mindegyiknek álló vízében előszói- már a széles levéllel 

 a víz színén elterülő tündérrózsa szövetkezete is uralkodik (24. old.), a mely a 

 nagy Balaton hullámzó vizét kerüli. Tagja e vizekben a ruczaöröm {Salvinia natatis, 

 8. ábra), a békalencse négy faja,' a nálunk langyosabb vizet kedvelő Potamogeton 

 fltiitaiis, a Polygonum amphibiuvi var. fluitans, a békatutaj, a súlyom (23. ábra), 

 a tündérfátyol [Limnanthemuin), kivált pedig a tündérrózsa meg a habrózsa. Több 

 északi hullámzó (^z«/ö«j-) vagy sütkérező alak [forma natans), pl. -a Sparganium-é^ 

 e vizekben sem terem. 



A tündérrózsának Hévvíz szélében meg a csatornájában a kisebbvirágú, a hab- 

 rózsának Tót-Szt.-Pál berekjében a selymesebb eltérése is terem. A selymes ruházat 

 a vízben sajátságos, szokatlan szervezkedés. A tündérrózsa levele a leapadt helyen 

 heliotropice, tölcsérformára fölfelé emelkedik. Bogláron a Raiiuitcuhis sceleratus 

 var. heterobios alsó úszó leveleivel szintén a tündérrózsa alakzatjával szövetkezik. 

 (Lásd 97., 113. old.) 



Említésre méltó, hogy a Balaton mellékén úszólevelű, tehát felemás boglárka 

 nem nő. Kitaibel csak Kajárnál jegyezte fel, ha még el nem pusztult. 



Második szövetkezet a bemerült, vékonyszárú hínár, még pedig a Nagy- 

 Balaton két hínárján kívül kurtábbszárú alak is, ezért kisebb vízben is meg tud 

 élni. Csergedező vízben a vízfolyással egy irányban nyujtódzkodik vagy vele együtt 

 himbálódik. A békanyál nevű és tiszapamutot alkotó fonálmoszatok is ide soro- 

 zandók. Rendes tagja a tündérhínár két faja, az uszányfű: a Potamogeton coloratus, 



' Ilyen esetben, általálian ha a magyar név után nincs ott a latin, ezt, valamint a növény 

 fajait a munka végén levő névjegyzék segítségével a systematikai részben leljük meg. 



6* 



