A Bcilciton vizének virágzó füvei. 



61 



themum nyviphaeoidcs a nádas csendesebb víszinén talál magának kellő oltalmat. 

 Söt az utóbbit én csak Wicrsbicki tekintélyére támaszkodva idézhetem, magam 

 nem találtam, bár a jelölt helyen kerestem. Az ide számítható Polygonum aviphi- 

 bium var. fluiians már jóval keskenyebb-levelű s csak a part közelében pihen és 

 marad a víz színén. 



A Balaton víztükrének növényzetéhez kell számítanunk a partszéli nádas vizé- 

 nek kevés füvét is. Gyakori itt, a víztükrén a békatutaj meg a békalencse, a sárga 

 hínárvirág, a Ranunculus trichophyllus, a Ceratopkylhivi demerstmi, Chara, ritkább 

 a Ranuiicubi?, carinatus. Wiezbicki szerint a Salvinia meg a kolokán is a nádas 

 füve. A badacsonyi Hableánytól Ábrahámig, a nádas külső vizében a Myriophyllmn 

 verticillatmn (lásd a 26. ábra), valamint a Badacsony partján, füves saras vízben a 

 Veronica Kovácsii méltó említésre. 



A Balaton nyílt tiszta víztükrén, a nádast nem szániítva, a többi nem sok fű 

 mind hínárféle, a vízbe lemerül (plania siibmersa), vékonyszálii, a Potamogcton per- 

 foliatiLS kivételével keskenylevelű vagy keskeny-levélsallangií. Ilyen hosszii, gyenge 

 és vékony szervezet a hullámzó vízhez könnyebben alkalmazkodik, vele együtt baj 

 nélkül elhimbálódik. A szerint, a mint a szára és czikkje nyúlik, vagy nem nyúlik, 

 a vízben melyebbre belé ereszkedik, vagy a parthoz közel a sikér vízben marad. 



A Balaton magas vízi növénye, a mennyiben még a parthoz közel vagy a part 

 sekélj^-vízű szélében nő, de inkább a parti vegetatióhoz tartozik, csak a nád, a 

 káka vagy csuhu^ a gyékény meg a fodorsás vagy a csíksás. A nádas az alacsonyabb 

 parti növényeknek nyújt kellő árnyékot. A nád, káka, kivált a jobban taraczkoló 

 Scirpus Tabernaemontani, itt-ott (Keszthely, Tihany, Ábrahám és Badacsony közt, 

 valamint Kövesd és Paloznak vizén), közel a parthoz, a sikér vízen verte keresztül 

 magát, s a szabad vízben is alkot kisebb állományt vagy kis szigetet. Révfülöpnél 

 meg Akaiinál ilyen nádszigetkék vannak. 



Más virágzó fű a Balatonnak nagy és nyílt vizében általában kevés és oly 

 alárendelt, hogy felemlíteni inkább csak tudományos szempontból érdemes. így 

 Szántód réve körül a Potamogeton pecíinatus L. var. intcí'ruptus Kit. hányódott a 

 víz színén. Kitaibel a Balaton vizéből a Potamogeton pusillus-i meg a Zaiinichellia 

 palustris-t idézi. A partszélen valamivel több vízi növényt láthatunk, így pl. a 

 keszthelyi fürdőház környékén Scüpus Jiiaritimus-t, Ceratophylluni demastini-ot, 

 Utricularia vulgaiis-'i, Ranunculus carínatus-t^ Potamogeton crispus-t, néhány közön- 

 ségesebb Charát, békalencsét, a Naias mÍ7ior-t^ meg a Naias marma-t., mely itt szeren- 

 csére hosszúra meg nem nyúlik, azért mélyebb vízben nem nő és szúrós szárával 

 fürdés közben nein kellemetlen. Balaton-Füreden a partszélén, de már a nádasban 

 a nádas közönségesebb növényzetét látni (lásd ez old., fentebb). A Badacsony körül 

 az Alisvia parnassifolium-ot'^ hiába kerestem. A hol a Balaton vize nagyon sikér, 

 pl. Tihany nyugati oldalán, ott a kis vízben nádas kezd lábra kapni, közéje csuhu 

 keveredik, majd szittyó {Juncus lamprocarpus, J. comprcssus), sás, az Agrostis 

 siolonifera nevű pázsit látható. Itt-ott nád töredéke úszkál, a hol pedig a part széle 

 szikkadni kezd, keserűfü (vízparti Polygonum), Cirsium arvense var. perhorridum, 

 Scnccio barbareifolius, Carex hirtaeformis, Lotus tenuifolius s más közönségesebb 

 vízparti fű: Sonchus uliginosus, Althaea officinalis : Rumex crispus, R. Umosus, Inula 



' Másutt káka (Scirpus laaistris) a neve. 

 Magyar orvosok cs természetvizsgálók Munkálatai. XXV. 428. old. 



4H: 



